nuorisoseurantalot
seurantalot
julkiset rakennukset
puurakennukset
Pukkila -- Kantele
Kanteleen nuorisoseurantalo valmistui vuonna 1913 Juho Nikkilältä vuokratulle Jussaron mäelle. Kalliolle, korkeiden kivipaasien päälle rakenntun seurantalon suunnitteli rakennusmestari Leivo. Rakentaminen rahoitettiin muun muassa talkootyöllä, iltamatuloilla ja Pukkilan Säästöpankista otetulla 1500 markan lainalla. Talon vihkiäisjuhlat pidettiin 12. syyskuuta 1913. Ennen seurantalon valmistumista nuorisoseuran kokoukset oli pidetty koululla ja iltamiin oli kokoonnuttu isoihin taloihin. Seurantalon ravintolatilat puolestaan vuokrattiin alkuvuosina kiertokoulun, alkeiskoulun ja alakansakoulun käyttöön. Värivalokuva on vuodelta 2007 ja sen on ottanut Virpi Kallio.
Pukkilan kunnankirjasto
rakennukset
Kanteleen nuorisoseurantalo on vuodelta 1913. Vuonna 1936 valmistui sen laajennusosa, jota kutsutaan vinkkeliksi. Vinkkelin suunnitteli rakennusmestari Kauko Perttilä. Uudisosaa varten Kanteleen Nuorisoseura otti lainan Pukkilan Säästöpankista. Laajennusosan tupaantuliaisia juhlittiin vuonna 1936.
koulurakennukset
kansakoulut
koulut
Kanteleella toimi oma koulu 133 vuotta (1876-2009). Vuonna 1906 kyläläiset rakensivat kuvassa näkyvän uuden koulurakennuksen Holmanmäelle.
kyläkaupat
myymälät
kioskit
paikallishistoria
Kuvissa on kauppias Mauno Perttilän vanha kauppatalo Kanteleella. Ensimmäisessä kuvassa on vanhan kaupan julkisivu. Vasemmassa päädyssä oli kioski, jossa oli penkit, pöydät ja jakkarat sekä kaupan puolelta avattava kioskiluukku. Soittokelloa painamalla sai myyjän paikalle. Myynnissä oli myös kioskin takana olevan kaupan varasto, vaikka silloisen aukiololain mukaan muiden kuin kioskitavaroiden iltamyynti oli kielletty. Kioskista sai ostaa Mauno Perttilän tekemää limonadia ja Elsa Nurmisen tekemiä sokeripäällysteisiä ässiä tai pusuja. Postinhakureissulle tulleet miehet ostivat usein kaljaa (talvella sitä pidettiin sähköpatterilla lämmitetyssä peltilaatikossa) tai Kanteleen Meijerin juustoa. Toinen kuva on pihan puolelta. Se on otettu sotavuosien jälkeen, ilmeisesti vuonna 1947 tai 1948. Perttilän uusi liikerakennus valmistui vuonna 1955.
kauppiaat
yrittäjät
Kauppias Mauno Perttilä. Kuva on otettu Kanteleella Perttilän vanhassa kauppatalossa 1940-luvun puolivälin jälkeen, kenties 1948. Uusi kauppa valmistui 1955. Pukkilan nykyisten kauppojen valikoimat kalpenevat Maunon puodin tavarapaljouden keskellä: Arabian posliinia, viimeisen päälle tyylikkäitä miesten hattuja, paikallista voita (Kanteleen Osuusmeijerin tuotantoa)... Ja itsepalvelun sijasta henkilökohtaista palvelua!
piharakennukset
Mauno Perttilän kaupan piharakennukset Kanteleella. Perttilä osti Otaman talon vanhat rakennukset, joiden seinään on kuvassa kiinnitetty vaalimainoksia. Kyseessä ovat ensimmäiset sotavuosien jälkeiset eduskuntavaalit, jotka pidettiin maaliskuussa 1945. Niihin saivat osallistua myös vasemmistoryhmät, esimerkiksi jatkosodan jälkeen perustettu Suomen Kansan Demokraattinen Liitto (SKDL). Vuonna 1939 valittu eduskunta, niin sanottu pitkä parlamentti, oli istunut vuoteen 1945 asti. Vasemmanpuoleinen aitta on purettu, mutta oikeanpuoleinen rakennus, jonka edessä on hevospuomi, oli paikallaan vielä kesällä 2014.
suojeluskunnat
liikunta-alueet
ampumaradat
Pukkilan Suojeluskunta rakensi nykyisin urheilukenttänä toimivalle Teikarinmäelle ampumamajan. Se vihittiin käyttöön vuonna 1932. Majan tekemistä varten muun muasa järjestettiin viljankeräys. Lisäksi hankkeeseen osoitettiin arpajais- ja iltamatuloja. Nykyään ampumamajan omistaa Pukkilan kunta. Maja toimii urheilukentän huoltotilana. Suojeluskunta rakensi Teikarinmäelle myös ampumarata-alueen. Vuonna 1933 sinne tehtiin kuuden ampumataulun ampumarata. Radan näyttösuojat, jotka edelleen ovat Teikarinmäen maastossa, tehtiin betonista. Kolme ensimmäistä värivalokuvat on ottanut Virpi Kallio vuonna 2012. Neljännen värivalokuvan näyttösuojasta on ottanut Kalle Sihlman vuonna 2014.
osuusmeijerit
meijerit
Pukkilan Osuusmeijeri perustettiin vuonna 1922. Meijerirakennus valmistui nahkuri K.E. Soinilta ostetulle tontille vuonna 1923. Meijerisalissa otetussa kuvassa on etualalla juustomestari Aato Tiito. Pöydällä on juustonpuristimia. Meijeriä esittävä värivalokuva on vuodelta 2014. Sen on kuvannut Pertti Mäkelä.
Pukkilan Osuusmeijeri Porvoonjoelta katsottuna
Pukkilan Osuusmeijeri perustettiin vuonna 1922. Meijerirakennus valmistui Porvoonjoen rannalle, nahkuri K.E. Soinilta ostetulle tontille vuonna 1923. Kuvasta on tunnistettu Maija Tiito (vas.) ja Aato Tiito (oik.). Aato Tiito oli meijerin virolaissyntyinen juustomestari.
juusto
meijeriteollisuus
meijerituotteet
ihmiset
Ensimmäisessä kuvassa on Pukkilan Osuusmeijerin juustokellari. Toisessa kuvassa näkyy juustokattiloita. Oikealla takana on Arttu Raunio.
Osuusmeijeri Pukkilan Kirkonkylässä. Ilmakuvan oikeassa reunassa ovat meijerin rakennukset, yläreunassa on Kirkonkylän koulu ja vasemmalla Osuuspankin vanha talo. Värivalokuvat, jossa näkyvät muun muassa meijerin rakennukset, ovat vuodelta 2014. Ne on kuvannut Pertti Mäkelä.
liikerakennukset
Riihimäen kauppa. Liikerakennus sijaitsi liikenteenjakajassa nykyisen Keskustien ja Veteraanitien risteyksessä (entisen Santalan huoltoaseman kohdalla). Riihimäen liikerakennuksessa toimivat ainakin kangaskauppa, jota piti Eila Aavikko, kahvila Melba sekä ruumisarkkuliike. Talossa oli myös asunto.
Pukkilan Kirkonkylän raittia. Ensimmäisen kuvan vasemmassa reunassa on Riihimäen kauppa, jossa toimi muun muassa kahvila Melba. Melbassa oli Pukkilan ensimmäinen pajatso. Riihimäen liikerakennus sijaitsi nykyisten Keskustien ja Veteraanitien risteyksessä. Etualalla on Lehtisen talon kaivo. Tieltä pihaa tulossa oleva mies on Jukka Sipiläinen. Toinen kuva on otettu kirkon läheltä. Kuvassa vasemmalla on Riihimäen huvila ja oikealla vuonna 1928 palanut kauppa.
tiet
kirkkorakennukset
maisema
Vanhaan postikorttiin on tallennettu maisemakuvia Pukkilasta. Ylhäällä vasemmalla oleva ruutu esittää Kirkonkylän raittia. Taustalla näkyy Pukkilan kirkko. Oikealla ylhäällä on Naarkosken vanha puusilta. Alhaalla oikealla olevassa ruudussa on Savijoen kyläkeskus. Oikealta lähti polku seurantalolle, vasemmalla olevan rakennuksen paikalla toimi sittemmin Nykopin kyläkauppa. Neljännen kuvan (alh.vas.) arvellaan olevan Torpinkylästä. Postikortin takapuolelle on painettu nimi Salonen. Ilmavalokuva esittää Savijoen kyläkeskusta. Kuva on vuodelta 2011 ja sen on ottanut Hanna Sihlman.
Etualalla on Pukkilan Osuusmeijerin konttori- ja asuinrakennus ja taustalla Sipiläisen liikerakennus Pukkilan Kirkonkylässä, nykyisen Keskustien varrella. Emil Sipiläisen aikana liiketalossa toimi muun muassa kauppa, kahvila, leipomo ja limonaditehdas. Pihalla oli bensamakki. Kauppias Sipiläisellä oli myös kolme kuorma-autoa.
Mäkelä, Pertti
Nykyisen Keskustien varrella Pukkilan Kirkonkylässä ollut Sipiläisen talo, jossa toimivat aikoinaan muun muassa kauppa, kahvila, leipomo ja limonaditehdas. Kuva on otettu joulukuussa 1975. Ilmakuvassa Sipiläisen punasävyinen talo on alhaalla olevista taloista toinen vasemmalta.
Sipiläisen entinen liiketalo nykyisen Keskustien varrella Pukkilan kirkonkylässä purettiin vuonna 1977. Etualalla olevan liikenteenjakajan kohdalta oli jo aiemmin purettu Riihimäen talo, jossa toimivat muun muassa kauppa ja kahvila Melba.
Nuorisoseurantalo Toimela Pukkilan Kirkonkylässä. Pertti Mäkelä kuvasi Toimelan Pukkilan Kirkonkylässä vähän ennen kuin talo purettiin. Värikuvat ovat lokakuulta 1974. Mustavalkoiset valokuvat on otettu muutama vuosikymmen aiemmin. Kuvissa poseeraavat Martti Mäkelä (asepuku) yksinään ja yhdessä Antero Simolinin kanssa sekä kanttori Marttisen johtama kuoro. Sekakuoron kuva on vuodelta 1911. Talvella otetun kuvan ottoajankohta ei ole tiedossa.
huonekalut
Nykyisen Siwa-myymälän naapurustossa ollut Karstaamo. Ryhmäkuvassa sen pihalla ovat Sohvi Mäkelä (vas.), Annukka Aavikko, Kalevi Aalto (edessä), Impi Aalto, tunnistamatta, Pirkko Aalto. Kolmas kuva esittää rakennuksen sisätiloja Impi Aallon (o.s. Sipiläinen) aikana.
Aiemmin osuuskaupan myymälänä toiminut ja sittemmin ravintolaksi muutettu Kohisevan talo rakennettiin nykyisen Keskustien varrelle Pukkilan Kirkonkylään vuonna 1953. Rakennuksen päädyssä on mäntsäläläisen taiteilija Sven-Olof Westerlundin seinämaalaus Minne menet. Kunta maalautti sen 1990-luvun puolivälissä. Kohisevan takana näkyvät meijerin rakennukset ja kuvan vasemmassa yläreunassa Kirkonkylän koulu.
osuusliikkeet
Kuva on otettu Askolan Osuuskaupan Pukkilan myymälässä. Kuvassa myymälänhoitaja Seppä puolisonsa kanssa. Askolan Osuuskauppa perustettiin vuonna 1936. Kaupan nimi muuttui 1960-luvun vaihteessa Kohisevaksi. Vuonna 1968 Kohiseva fuusioitiin Osuusliike Oslaan.
kyläkoulut
Kantelelaiset päättivät jo vuonna 1875 eli ensimmäisinä Pukkilassa perustaa omin voimin kylään kansakoulun. Kanteleen ylempi tyttö- ja poikakansakoulu aloitti toimintansa syksyllä 1876. Vuonna 1905 kyläläiset päättivät rakentaa kuvissa näkyvän uuden koulutalon uuteen paikkaan Holmanmäelle Kanteleenjärven rantamaisemiin. Vuonna 1906 valmistunut rakennus oli käytössä 1960-luvun alkuun saakka, jolloin valmistui uusi koulu. Kunta oli rakentanut Holmanmäelle uuden koulun myös vuonna 1924, mutta se paloi keväällä 1943. Yleisökuvat on otettu Kanteleen koulun 75-vuotisjuhlissa, jotka järjestettiin vuonna 1951. Alemmassa kuvassa ovat etualalla opettajat Rauha Vikstöm (vas.), Lauri Tenhola ja Tellervo Tenhola. Eturiviin on päässyt myös rovasti W.A. Urhonen. 100-vuotisjuhlien käsiohjelma on vuodelta 1976. Ruokailevia oppilaita esittelevien kuvien ottamisajankohta ei ole tiedossa. Kylän emännät olivat perustaneet vuonna 1910 koulukeittolan, joka sekin oli Pukkilan ensimmäinen. Keittolarakennus valmistui vuonna 1914. Hevosreessä istuvat naiset ovat keittolaemäntiä, jotka keräsivät kylän taloista elintarvikkeita koulunkeittolaan. Viimeiset kuvat esittävät koulun oppilaita, joilla oli Marianpäivänä tapana vierailla Muurahaisen talossa. Muurahaisen emäntä Maria Seppälä oli yksi koulukeittolan puuhanaisia. Oppilaiden vieressä oikealla on opettaja Urho Lähteenmäki. Värikuva esittää 1960-luvulla valmistunutta Kanteleen uutta koulua.
Ensimmäisessä kuvassa on Arvilan talo Torpinkylässä. Toisessa kuvassa on näkymä Arvilan mäeltä. Kuva on otettu todennäköisesti ennen 1920-lukua. Viimeisessä kuvassa on vanha Kylä-Arvilan tila.
Bäckmannin jo toimintansa lopettanutta kauppaa esittävä kuva on otettu syyskuussa 1977 (kuva: Pertti Mäkelä). Vuonna 1925 otettu ryhmäkuva, jossa ovat Einar Bäckman (vas.), Irma Aarnio ja Manasse Majander, on kuvattu kaupan takana olevalla kalliolla. Kolmannessa kuvassa talon edessä poseeraa talon omistaja Einar Bäckman, joka oli kunnanhallituksen pitkäaikainen puheenjohtaja ja Pukkilan Säästöpankin johtaja. Bäckman oli kauppaa pitäneen Katri Majanderin velipuoli. Katri asui kauppatalossa, jossa toimivat myös säästöpankin konttori ja kirjasto. Tytöt kaupan pihalla ovat Leena Bäckman (Roine) ja Aulikki Virtanen (Kurki). Kuva on ilmeisesti otettu vuonna 1944.
huoltamot
yritykset
Santalan huoltoasemaa esittelevistä kuvista ensimmäinen on lokakuulta 1974. Ennen huoltoaseman perustamista samalla paikalla toimi Eino Soinin polkupyöräkorjaamo. Tapio Santala aloitti huoltoaseman pidon 1960-luvun alussa. Asemakiinteistön rakennusaika ei ole tiedossa. Santalan päärakennus on 1920-luvun lopulta. Huoltoasemana sittemmin toiminut kiinteistö oli rakennettu jo tuolloin. Seuraavat kuvat samasta paikasta on otettu 2000-luvulla. Taustalla näkyvät Pukkilan Osuusmeijerin entiset rakennukset. Sivun alimmainen kuva on helmikuulta 1977.
häät
Rientola
Torpinkylän raittiusseurantalo Rientola valmistui vuonna 1926. Hääväki on yhdessä kuvista kokoontunut ryhmäpotrettiin talon eteen. Värivalokuva on otettu vuosia sen jälkeen. Seurantalo, jota laajennettiin 1980-luvun alussa, tuhoutui tulipalossa maaliskuussa 1982. Torpinkyläläiset ryhtyivät heti rakentamaan samalle paikalle uutta Rientolaa. Ensimmäinen tilaisuus järjestettiin siellä jo joulukuussa 1982, mutta viralliset vihkiäiset pidettiin vasta vuonna 1991. Neljäs kuva on otettu 2.7.1926.
Koivulinna
taidegalleriat
huvilat
Kuvia Koivulinnan huvilasta, joka on toiminut viime vuodet taidegalleriana (Galleria Koivulinna). Ylimmän kuvan on ottanut Pertti Mäkelä ja muut Virpi Kallio. Ensimmäinen interiöörikuva on Katja Tukiaisen ja kaksi muuta Alpo Jaakolan näyttelystä. Mustavalkokuvassa huvilan edessä poseeraavat Alice Kaira ja Tuomas Mäntynen. Koivulinna-mainoksen pukkipiirroksen on tehnyt Sven-Olof Westerlund. Koivulinna on rakennettu ilmeisesti 1900-luvun taitteessa. Johan ja Amanda Melinin kuoltua huvila huutokaupattiin vuonna 1922 ja siitä tuli Kalle ja Silja Mikkolan koti. 1960-luvun puolivälissä Koivulinna siirtyi Siljan sukulaisten omistukseen. Pukkilan kunta osti kiinteistön vuonna 1985. Syksyllä 1986 Pukkilan kunnanhallitus antoi kulttuurilautakunnalle oikeuden käyttää huvilaa näyttelytarkoituksiin (ote pöytäkirjasta). Taidegalleria avattiin vuonna 1987. Vuonna 1996 Pukkilan kotiseutumuseo muutti Koivulinnan piharakennuksiin. Galleria Koivulinnan taiteilijat 1987-2014 (aakkosjärjestyksessä): Ahjotuli Unto, Ahtila Eija-Liisa, Ambar Ruth, Arkoma Antti, Arminen Tuija, Boehm von Tuomas, Brask Marie, Byström Tuomas, Caluwe de Robert, Cederström Eva, Ekman-Björkman Eila, Enckell Daniel, Eskelinen Päivi, Falck Marianne, Haapala Merja, Haarla Teuri, Hakava Aale, Hakola Marikki, Hamari Mia, Hautamäki Ilari, Havia Sami, Heikkinen Jaana, Heimonen Samuli, Heino Marianne, Heiskanen Outi, Henry Arthur, Hepoluhta Pekka, Hietanen Reino, Honkonen Juhani, Hursti Armas, Hyttinen Niilo, Hytönen Petri, Hyytiä Leena, Hämäläinen Olli, Jaakola Alpo, Joro Juha, Junttila Helena, Kaarna Marika, Kainulainen Pekka, Kaira Alice, Kaminen Marjukka, Kaminen Mosher Petra, Kanerva Raimo, Karjalainen Juho, Karjalainen Leena, Karpov Nina, Kekarainen Pertti, Keskinen Eija, Korhonen Ninna, Koskinen Antero, Krohn Inari, Kuchka Heta, Kurunsaari Heli, Kärki Ipi, Larjasto Harri, Launis Tapani, Lehtinen Sirkka, Lehtinen Tuula, Leinonen Jari, Liikanen Elina, Liksom Rosa, Lilljakku Minna, Lindholm Hannu, Lindman Pia, Linnovaara Juhani, Loukkola Satu, Mantila Irja, Merz Rudi, Myllykangas Moosa, Mäkelä Mox, Mäkilä Jarmo, Mäntynen Tuomas, Mörö Reijo, Nelimarkka Riitta, Neuvonen Kirsi, Niemelä Jaakko, Nukari Pirkko, Nurminen Tiina Elina, Ojala Pilvi, Osipow Anna-Maria, Osipow Paul, Peltonen Tuukka, Penttilä Sirkka, Pesonen Liisa, Pirtola Erkki, Pitkänen Tarja, Pohjola Mikael, Raittila Tapani, Raski Leena, Rautio Henrich Ilmari, Renvall Leena, Renvall Seppo, Renvall Tuomas, Retulainen Anna, Rista Ilona, Rista Simo, Ruotsala Maria, Rönkkönen Hannu, Saali Tuomo, Sakkinen Riiko, Sarva Sanna, Sarvanne Minna, Saukkonen Teemu, Savolainen Veikko, Schafhauser Vilmalotta, Sipiläinen Anneli, Sipiläinen Inga, Soininen Riikka, Somervuori Kim, Stenvall Kaj, Stor-Pellinen Ilpo, Streng Anne, Sumiloff Eeva, Suomi Risto, Suomi Marko, Susi Nanna, Sörensen Henry, Tammi Pasi, Tavastila Fanny, Tenni Sari, Tervo Kirsi, Tiittanen Kirsti, Toikka Oiva, Toivonen Sami, Toivonen Sara, Tukiainen Katja, Turto Lea, Uusitalo Riitta, Vaajakallio Ulla, Vaalio Henry, Vaara Roi, Walliander Pekka, Valtonen Osmo, Vellonen Jarmo, Vesalahti Mika, Westerlund Sven-Olof, Wikström Eva, Vuoksenmaa Johanna, Vuorenmaa Tuomo-Juhani, Wuorila-Stenberg Henry, Yassin al Moustafa, Yrjölä Petri.
Kallio, Virpi
meijeristit
Kanteleen Osuusmeijerin vuokraajien ja työntekijöiden asuinrakennus. Muurahaisen kuvakokoelmaan kuuluva kuva on vuodelta 1919. Etualalla ovat Robert Tuuri (vas.), Franz Nouveau, Rose Nouveau, Yrjö Kaarne ja Alice Nouveau. Rakennuksen edessä on Kanteleen meijerin ensimmäinen vuokraaja, ranskalainen juustomestari Pierre Nouveau sveitsiläissyntyisen Katherine-puolisonsa kanssa. Tikarappusilla Margueritte Nouveau ja katolla Johan Nouveau. Osuusmeijeri osti rakennuksen vuonna 1914 K.H. Riihimäeltä. Talo purettiin vuonna 1974.
kylät
Naarkosken kylältä. Kuvissa näkyvät muun muassa Porvoonjoen ylittänyt vanha kivisilta sekä Nikkilän ja Perttilän rakennukset.
Kuva Pukkilan Naarkoskelta. Oikealla Valveen paikka, jossa toimi Pukkilan puhelinkeskus. Valveen talon vasemmalla puolella oli Bäckmannin kauppa. Kolmas rakennus on Salinin paikka.
Mustavalkoiset kuvat esittävät Tähtisen taloa ja sen pihapiiriä, jonka paikalla on Pukkilan nykyinen kunnantalo. Tähtisen talo toimi muun muassa Pukkilan terveystalona, jossa oli esimerkiksi lääkärin vastaanottotilat. Tähtisen pihalla otetussa kuvassa poseeraa Hilma Majakallio (vas.) yhdessä Mirjamin (sylissä) ja Mairen kanssa. Pukkilan nykyistä kunnantaloa esittävän värivalokuvan on ottanut Pertti Mäkelä. Kuvassa oikealla oleva kunnantalo valmistui 1960-luvun puolivälissä. Kuva vasemmassa reunassa on Kohisevan talo.
Pukkilan Kirkonkylän koulu. Rakennus vihittiin käyttöön huhtikuussa 1951. Toinen kuva on otettu koulun valmistumisen aikoihin. Ilmakuvassa koulu näkyy ylhäällä vasemmalla. Neljäs kuva on otettu Keskustien suunnasta ja siinä näkyy myös Pukkilan seurakuntakoti (kuva: Pertti Mäkelä). Seurakuntakodin kuva on vuodelta 1975. Viides kuva on otettu koulun vihkimistilaisuudessa.
sotahistoria
lotat
ilmavalvonta
Pukkilan suojeluskunta rakensi Teikarinmäen majan vuonna 1932. Syksyllä 1939 viereiseen metsikköön pystytettiin ilmavalvontatorni, jossa ilmavalvontalotat työskentelivät koko talvisodan ajan sekä jatkosodan alussa. Ylimmäisenä Arto Luoman piirros Teikarinmäen majasta ja sen vieressä sota-aikana olleesta ilmavalvontatornista. Tämän jälkeen todennäköisesti 1930-luvulla otettuja valokuvia majasta ja ilmavalvontatornista. Lopussa kesäkuussa 2016 otettu valokuva Teikarinmäen majasta, kuvassa myös Lasse Sipiläinen ja Pertti Hyrylä. Panoraamakuvista avautuva näkymä on otettu paikassa, jossa ilmavalvontatorni on aikanaan sijainnut.
Luoma, Arto
Arto Luoman piirros Pukkilan Osuusmeijeristä ja Kirkonkylän raitista. Piirros on tehty vanhan valokuvan perusteella ja se ajoittuu vuosikymmenten taakse.
Pukkila
rauniot
Sipiläisen talon rauniot. Talo tuhoutui 1920-luvun lopulla tulipalossa. Sen paikalle rakennettiin uusi kiinteistö, jossa toimi muun muassa kauppa.
Ilmakuva Pukkilan Osuusmeijeristä. Oikealla näkyy Porvoonjoki.
Ilmakuva Pukkilan Kirkonkylän raitista. Kuva on ilmeisesti 1960-luvulta. Värivalokuvan on ottanut Hanna Sihlman vuonna 2011.
vanhainkodit
Pukkilan entinen vanhainkoti. Kunnalliskoti valmistui vuonna 1955. Siinä oli alunperin tilat 19 asukasta varten. Lisäksi talossa oli henkilökunnan asuntoja. Oheinen kuva on vuodelta 1983.
Syvänojan kylän maisemaa esittävä, vuodelta 1911 peräisin oleva valokuva on otettu Porvoontien suunnalta.
työväentalot
Kuvat esittävät vuonna 1906 perustetun Pukkilan Työväenyhdistyksen taloa. Ensimmäinen on otettu työväentalon vihkiäisjuhlassa vuonna 1911. Etualalla on Pukkilan torviseitsikko ja oikealla Pukkilan Nuorisoseuran sekakuoro. Sekä torvisoittokuntaa että kuoroa johti kanttori J.V. Marttinen, joka seisoo kuoron edessä. Kolmannessa kuvassa hääväki on kerääntynyt ryhmäkuvaan työväentalon pihalle. Myös taulua pitelevät miehet on kuvattu työväentalon rappusilla. Kuvan iltamailmoitus julkaistiin sanomalehti Uusimaassa vuonna 1912. Nykyisen kunnantalon naapurissa ollut työväentalo poistui kyläkuvasta 1950-luvun alussa, jolloin se myytiin huutokaupalla ja purettiin.
Nykyisen seurakuntakodin paikalla ollut Anttilan huvila, joka myöhemmin siirrettiin nykyiselle paikalleen Majatalontien varrelle, Viljo Lehtisen saamalle rintamamiestontille. Talossa asui muun muassa pitäjän pitkäaikainen kätilö Ulla Anttila (Kosonen).
Vanha valokuva Kanteleen kyläkeskuksesta. Kuvan ottoaika ei ole tiedossa.
Kuvat esittävät ilmeisesti Savijoen koulua. Kuvien henkilöistä tai niihin liittyvistä tapahtumista ei ole tarkempaa tietoa.
riihet
Piirolan riihi oli Pukkilan Kirkonkylässä suurin piirtein Eero Liljan talon kohdalla. Riihen alapuolella oli Pukkilan kanttorina vuosina 1932-1956 toimineen ja eläkkeelle siirryttyään takaisin Pukkilan muuttaneen Eino Piirolan kettutarha. Piirola kasvatti häkeissä sinikettuja. Varsinainen riihi toimi kuvassa näkyvässä taaimmaisessa osassa, jossa oli iso, puilla lämmitettävä uuni. Riihi myytiin vuonna 1963 Armas Laaksoselle polttopuiksi.
Kirkonkylän reunalla sijaitsevalla Pukkilanmäellä otettu valokuva. Kuva otettu todennäköisesti 1920-luvulla.
ilmakuvat
peltoala
Todennäköisesti 1950-luvulla otettu ilmakuva Pukkilanmäestä. Kuvan keskellä kulkee Keskustie.
raittiusseurat
Savijoen raittiusseurantalo
julisteet
korkit
Seurantalo on valmistunut syksyllä 1936 ja sen on suunnitellut arkkitehti Heikki Siikonen. Taloa laajennettiin vuonna 1967 lisäämällä 9x15 metrin pituinen jatke kaksikerroksisena. (Lähde: Martti Saaristo: Pukkilan historia. Järvenpää 1985: Lehtikarin Kirjapaino.) Kolme ylimmäistä kuvaa seurantalosta on ottanut Pertti Mäkelä vuonna 2014. Kolme alimmaista kuvaa on ottanut Virpi Kallio vuonna 2016 ja niissä näkyy seurantalon seinällä olevia isoja mainoskorkkeja sekä keikkajulisteita.
perheet
lapset
polkupyörät
Toisessa kuvassa ovat Maria (vas.), Tyyne, Terho ja Villiam Greijula. Kuva otettu vuonna 1933. Alimmassa kuvassa Terho (vas.) ja Aila Greijula taluttavat polkupyöriä.
Kanteleen Osuusmeijerin säännöt ja otteita pöytäkirjoista
säännöt
pöytäkirjat
osuuskunnat
perustamiskirjat
Ensimmäinen tiedosto sisältää Kanteleen Osuusmeijerin perustamisasiakirjat. Osuusmeijeri perustettiin 12.3.1914. Toinen tiedosto sisältää osuusmeijerin uudistetut säännöt vuodelta 1941. Kolmas ja neljäs tiedosto sisältävät otteita vuoden 1914-1929 kokouspöytäkirjoista. Alkuperäiset kokouspöytäkirjat on jäljennetty vihkoon. Viides kuva on lehdessä ollut ilmoitus osuuskuntakokouksesta vuodelta 1941. Kuudes kuva on Pitäjäsanomissa ollut artikkeli: "Pukkilan kunta ostaa Kanteleen meijerin ja kunnostaa sen teollisuuden käyttöön".
Perttilän kauppa heräsi henkiin maatalousnäyttelyssä
talkkuna
pakkaukset
Mauno Perttilä osti kaupan Kanteleelta vuonna 1925. Kaupan yhteydessä toimi silloin limonaatitehdas (Kanteleen Vesitehdas) ja leipomo. Pyydetty kauppahinta oli 40000 markkaa ja hevonen, mutta maunon isä Oskari tinki hinnasta pois hevosen. Kauppa suljettiin vuonna 1992. Kanteleen maatalousnäyttelyssä heinäkuussa 2005 kyläkauppa heräsi henkiin. Kuvissa kauppaa esittelee Mauno Perttilän poika Eino Perttilä. Kahdessa alimmaisessa kuvassa on alkuperäinen Kanteleen talkkunaa -pussi. Talkkunan valmistus aloitettiin vuonna 1956 ja sitä keitti pisimpään Veera Rentola. Vieno Lempälän mukaan resepti oli: pataan pannaan kaksi säkillistä kauroja, kolme kuupallista herneitä ja kuupallinen suolaa. Keitetään, kuivataan, kuoritaan ja jauhetaan kahteen kertaan. Valokuvat on ottanut Virpi Kallio.