Varsinais-Suomi
Turku
1880-luku
kirjastot
kirjastonhoitajat
Adolf Lindman työskenteli Turun kansankirjaston ja myöhemmin Turun kaupunginkirjaston v.t. kirjastonhoitajana 1887, kirjastonhoitajana 1888, intendenttinä 1905, varakirjastonhoitajana 1912 ja kirjastonhoitajana 1921-1927. Lindman oli paitsi pappi ja kirjastonhoitaja myös koulunopettaja ja intohimoinen Turun muinaisuuden tutkija ja keräilijä.
1890-luku
kirjastorakennukset
kauppiaat
tehtailijat
Pehr Fredric von Rettig (1843 Gävle, Ruotsi – 1914 Piikkiö, Suomen suuriruhtinaskunta) oli ruotsalaissyntyinen liikemies. Muutettuaan Turkuun 1867 hän työskenteli sukunsa omistamassa – ja myöhemmin perimässään – savuketehtaassa. Fredric von Rettig lahjoitti Turun kaupungille vuonna 1903 kirjastorakennuksen. Rettig lahjoitti kirjastolle myös kirjoja, taideteoksia ja toimi kirjaston johtokunnan puheenjohtajana kuolemaansa asti.
Turun kaupunginkirjasto
Kuvan kaupalliseen käyttöön on pyydettävä lupa Turun kaupunginkirjastolta.
Turun kaupunginkirjaston hoitajaksi valittiin opettajatar Bertha Hamberg (s. 1852 Turku- k. Kulosaaressa 1943). Tässä tehtävässä hän toimi vuoteen 1912 asti, jolloin Turun kansan- ja kaupunginkirjastot yhdistettiin saman johdon alaisiksi ja hänestä tuli yhdistetyn kirjaston toinen varakirjastonhoitaja. Tätä virkaa hän hoiti vuoteen 1922 asti. Ehtymättömällä työtehollaan hän tuli uransa aikana luetteloineenksi n. 60 000 teosta.
Kaupalliseen tarkoitukseen pyydettävä lupa Turun kaupunginkirjastolta.
Turun kansankirjastonhoitaja vuosina 1886-1887
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Turun kaupunginkirjastolta
Turun kaupunginkirjaston lainaussopimus vuodelta 1880
kirjastonhoito
Ruotsinkielinen Turun kaupunginkirjaston lainaussopimus vuodelta 1880. Vapaasti suomennettuna: Filosofian maisteri Karl Wahlström, Piispankatu 11, on lainannut teoksen: "Om Poncetet's Betydning för Geometrien, Elling Holst. Painettu Kristianiassa 1878. Allekirjoittanut sitoutuu palauttamanaan teoksen kolmen kuukauden kuluessa kirjastoon. Turussa 7.6. 1880.
Turun kaupunginkirjaston pääkirjasto sijaitsee Turun keskustassa Linnankadun varrella. Pääkirjaston vanha rakennus valmistui vuonna 1903. Sen rakennutti ja lahjoitti Turun kaupungille kauppaneuvos Fredric von Rettig. Rakennuksen suunnitteli hänen vävynsä K. A. Wrede ja se on pinta-alaltaan noin 2 900 m². Se edustaa hollantilaista myöhäisrenessanssia, ja sen esikuvana on ollut Tukholman ritarihuone. Kirjastotalon ensimmäisessä kerroksessa toimi työväestölle tarkoitettu kansankirjasto ja toisessa sivistyneistölle tarkoitettu kaupunginkirjasto. Vuonna 1912 nämä kirjastot yhdistettiin Turun kaupunginkirjastoksi.
Kirjastonhoitaja kansankirjastossa 1893, apulainen 1905, amanuenssi 1912, vanhempi amanuenssi 1919, assistentti 1927. Kuollut 1946.
Kansankirjaston johtoryhmän jäsen Adolf Waldemar Jahnsson
1800-luku
Tohtori Jahnsson (1841-1894) opetti suomea, kreikkaa ja latinaa Turun kouluissa. Julkaisi myös oppikirjoja. Hän oli innokas kansallisuus- ja suomalaisuusasian ajaja Turussa. Oli mukana perustamassa Turkuun Kansanvalistusseuran haaraosastoa ja kansankirjastoa 1800-luvun lopulla. Istui kansankirjaston johtoryhmässä 1870-luvulla.
Kansankirjaston perustajajäsen Torsten Ture Renvall
Syntyi Turussa 1817 ja kuoli Turussa 1898. Tuomiorovasti ja myöhemmin arkkipiispa. Oli perustamassa Turun kansankirjastoa 1862. Toimi kansankirjaston toimikunnan puheenjohtajana.
2000-luku
Moukola, Seija
Kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä lupa kuvaajalta.
Pääkirjasto valmistui 1903, jolloin kirjastoon oli kaksi sisäänkäyntiä. 1912 uudistusten myötä Linnankadun puoleinen sisäänkäynti poistettiin. Valokuvassa on vielä nähtävissä Linnankadun puoleinen sisäänkäynti.
Kansankirjasto ja lukusali sijaitsivat puutalossa osoitteessa Linnankatu 12 n. 1877-1903. Kansankirjastot olivat lähinnä suomenkieliselle alemmalle kansanluokalle, rahvaalle, tarkoitettuja kirjastoja. Kansankirjastotoiminta sai varsinaisesti alkunsa hieman ennen 1800-luvun puoliväliä, ja se oli osa Suomen autonomian ajan itsenäistymiseen johtavaa valtakunnallista kehitystä. Kansankirjastoaate levisi Suomeen Ruotsista, jossa useat seurakunnat olivat perustaneet kirjastoja sivistysmielessä halukkaille lukijoille.
1910-luku
Turun kaupunginkirjaston alakerran lukusali kuvattuna n. 1910-luvulla. Vuosina 1903-1914 miesten ja naisten lukusalit sijaitsivat erikseen. Miesten lukusali sijaitsi ns. pyörösalissa eli rotundassa ja naisten lukusali sen vieressä. Ne oli erotettu aidalla.
Turun kaupunginkirjaston toisen kerroksen lukusali ja käsikirjasto
1930-luku
Turun kaupunginkirjaston käsikirjasto ja lukusali kuvattuna 1930-luvulla.
1950-luku
Turun kaupunginkirjaston alakertaa kuvattuna 1950-luvulla.
Turun kaupunginkirjaston alakertaa kuvattuna n. 1920-1930-luvuilla.
Turun kaupunginkirjasto, lasten lukusali
Turun kaupunginkirjaston lasten lukusali vuonna 1936.
Turun kaupunginkirjaston lasten lainausosasto
Turun kaupunginkirjaston lainausosasto n. 1930-luvulla.
Lapsia lukemassa Turun kaupunginkirjaston lukusalissa
Lapsia lukemassa Turun kaupunginkirjaston lukusalissa n. 1903-1914. Tuona aikan lasten lukusali sijaitsi rakennuksen Linnankadun puoleisessa kulmassa. 1914 uudistusten jälkeen lasten lukusali siirrettiin Rantakadun puoleiseen kulmaukseen.
Turun kaupunginkirjaston pääkirjaston lastenosasto
1960-luku
Turun kaupunginkirjaston lastenosaston neuvonta vuonna 1963.
Turun kaupunginkirjaston käsikirjasto ja lukusali sijaitsivat rakennuksen toisessa kerroksessa. Kuvassa näkyy käsikirjaston henkilökuntaa ja asiakkaita n. 1930-1950-luvulla.
Pansion lähikirjasto, Turun kaupunginkirjasto
1990-luku
Pansion kirjasto on perustettu 1951. Se sijaitsee Pansion lähiössä, lähellä Pansion telakkaa. Kirjasto rakennettiin samaan yhteyteen kansakoulun kanssa ja kirjastolla on käytössä 80:n neliön kokoinen tila. Kirjasto on edelleen toiminnassa.
Maarian lähikirjasto, Turun kaupunginkirjasto
Hirvensalon lähikirjasto, Turun kaupunginkirjasto
Hirvensalon kirjasto sijaitsee Hirvensalon saarella. Kirjasto jatkaa pitkiä perinteitä, sillä kirjastotoiminnan voi katsoa alkaneen jo vuonna 1897 nuorisoseuran toimesta, kun saarelle perustettiin lukutupa. Kunnalliseksi kirjasto muuttui vuonna 1934, ja se toimi alusta saakka koulun yhteydessä. Toiminta oli hetken aikaa vaarassa, sillä kirjasto tuhoutui koulurakennuksen tulipalossa 17.6.1977. Uusi kirjasto- ja koulurakennus vihittiin käyttöön 8.3.1980. Nykyinen Hirvensalon lähikirjasto toimii edelleenkin samassa tilassa samassa pihapiirissä Wäinö Aaltosen koulun kanssa. Kirjaston remontti ja tilojen laajennus tehtiin v. 1997-98. Hirvensalon kirjasto muuttaa täysin uusiin tiloihin v. 2018, kun uusi Syvälahden koulu valmistuu.
Lausteen lähikirjasto, Turun kaupunginkirjasto
Lausteen kirjasto sijaitsee Lausteen lähiössä ja se perustettiin 1976. Kirjasto rakennettiin samaan yhteyteen Lausteen alakoulun kanssa. Kirjasto on edelleen toiminnassa.
Moision lähikirjasto, Turun kaupunginkirjasto
Moision kirjasto toimi samassa rakennuksessa Moision alakoulun kanssa. Kirjaston käytössä oli 63 neliötä. Kirjasto lakkautettiin 2014.
Ilpoisten lähikirjasto, Turun kaupunginkirjasto
sivukirjastot
Ilpoisten kirjasto rakennettiin Ilpoisten lähiöön 1976. Kirjasto on edelleen toiminnassa.
Nummen lähikirjasto 1970-luvulla, Turun kaupunginkirjasto
1970-luku
Nummen lähikirjasto rakennettiin 1973 kiinteistöyhtiöksi, josta kaupungin omistama eli kirjaston osuus oli 75%. Rakennus suunniteltiin alusta asti kirjastoksi. Arkkitehtitoimisto Olli Vahtera, rakennuksen rakensi Ruola oy. Mukana suunnittelussa oli koulutoimentarkastaja Veikko Junnila, jonka vaimo oli myöhemmin pitkäaikainen Nummen kirjaston johtaja Mailis Junnila. He suunnittelivat yhteistyössä sisustuksen Olli Vahteran kanssa. Nummen kirjastossa oli alunperin tilaa 800 neliötä. Kirjasto on edelleen toiminnassa.
Vasaramäen lähikirjasto 1960-luvulla, Turun kaupunginkirjasto
Vasaramäen sivukirjasto rakennettiin uuden kansakoulutalon yhteyteen vuonna 1951. Arkkitehti V.K. Kahran suunnittelema kirjasto on edelleen toiminnassa.
Vasaramäen lähikirjasto 1990-luvulla, Turun kaupunginkirjasto
Vasaramäen lähikirjaston sisätiloja ja sisäänkäynti kuvattuna 1996. Vasaramäen kirjasto rakennettiin uuden kansakoulutalon yhteyteen vuonna 1951. Arkkitehti V.K. Kahran suunnittelema kirjasto on edelleen toiminnassa.
Maarian lähikirjasto 1990-luvulla, Turun kaupunginkirjasto
Nummen sivukirjasto n. 1960-luvulla, Turun kaupunginkirjasto
Nummen sivukirjasto on perustettu 1910. Se kuului silloin Kaarinan kuntaan, mutta kuntaliitoksen myötä 1939 alue liitettiin Turkuun. Kirjasto sijaitsi yksityisen omistamassa puutalossa Chorellinkadulla. Kirjastolla oli käytössä alakerrassa n.150 neliötä. Kirjasto toimi vuoteen 1972, jolloin uusi Nummen kirjasto rakennettiin Töykkälänkadulle. Uudessa kirjastossa oli tilaa 800 neliötä.
Härkämäen lähikirjasto 1990-luvulla, Turun kaupunginkirjasto
Härkämäen lähikirjasto perustettiin Härkämäen lähiöön, kerrostalojen keskelle 1981. Kirjasto lakkautettiin 2008.
Kirjastoauto Turun Pikisaaressa n. 1960-luvulla
kirjastoautot
Runosmäen lähikirjasto, Turun kaupunginkirjasto
Runosmäen kirjasto aloitti toimintansa 1. joulukuuta 1977 Turun kuudentenatoista sivukirjastona. Runosmäki on Turun suurimpia lähiöitä.
Korpinen, Antti
Varissuon lähikirjasto, Turun kaupunginkirjasto
Varissuon kirjasto sijaitsee Varissuon lähiössä, liikekeskuksen ja Varissuon terveysaseman välissä, kaksikerroksisen rakennuksen toisessa kerroksessa. Varissuon kirjasto on avattu 1987 ja uudistettu 2010.
Suominen, Saska
Turun kansankirjasto. Suomalaisia kirjoja.
kirjastoluettelot
Turun kansankirjaston luettelo suomenkielisistä kirjoista vuodelta 1909.
Nya mål och medel : några tankar om biblioteket och dess betydelse vid upplysningsarbetet
Skrifter utgifna af Svenska folkskolans vänner, Häft. 69 Biblioteksserien, 1
Holmberg, Einar
Svenska Folkskolans Vänner
Turun kaupunginkirjaston johtajan Einar Hombergin käsinkirjoittama ohjekirja kirjastonhoidosta vuodelta 1914
Utlånings-Journal vid Stadsbiblioteket i Åbo. 1880-1887
Turun kaupunginkirjaston lainaaja- ja lainaluettelo. Käsikirjoitus. Kirjattu ylös lainaajan nimi, lainattu teos ja päivämäärä.
Turun kaupunginkirjaston lainaajaluettelo 1917
Kirjassa on listaus Turun kaupunginkirjaston lainaajista. Käsikirjoitus. Kirjattu ylös myös asiakkaiden osoite ja sosiaalinen status.
Turun kansankirjaston lainaajaluettelo: Svenska afdelningen 1907
Listaus Turun kansankirjaston ruotsinkielisen osaston lainaajista. Käsikirjoitus.
Turun kansankirjaston lainaajaluettelo: Finska afdelningen 1907
Listaus Turun kansankirjaston suomenkielisen osaston lainaajista vuodelta 1907. Käsikirjoitus.
Turun kaupungin kansankirjasto. Suomalaisia kirjoja 1892
luettelot
Turun kansankirjasto
Turun kansankirjasto. Suomalaisia kirjoja 1904
Förteckning öfver till Folkbiblioteket i Åbo inköpta böcker 1886-1898
Käsinkirjoitettu. Ruotsinkielisiä ja suomenkielisiä kirjoja.
Åbo
bibliotek
Savolainen, T.
Åbo stadsbibliotek