Hilma Alistuvan reseptivihko vuodelta 1901
Varsinais-Suomi
Nousiainen
1900-luku
maatilat
ruokaohjeet
leivonnaiset
säilöntä
Hilma Alistuvan reseptivihko sisältää pääasiassa herkullisten leivonnaisten ohjeita, joita tehtiin Tappurin talossa 1900-luvulla. Hilma Alistuvasta tuli Tappurin tilan emäntä, kun hän avioitui Juho Salmelan kanssa vuonna 1902. Nykyistä Tappurin taloa (päärakennusta) alettiin rakentamaan v. 1918 ja koko tila oli aikanaan hyvin omavarainen ja se näkyy myös vihon resepteissä erilaisina puutarhasadon säilöntäohjeina, muutamia liharuokia unohtamatta. Yli sata vuotta vanha reseptivihko löytyi yläkerran seinän välistä hyväkuntoisena, kun taloon tehtiin mittavaa remonttia 2000-luvun alkupuolella nykyisen isäntäparin toimesta.
Alistupa, Hilma
Salmela, Hilma
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
2010-luku
ilmakuvat
kylät
rakennukset
Nummen kylä ilmakuvana, Noustenmaa -kauppa kuvan keskivaiheilla. Kuva otettu Nousiaisten Osuuspankin kokoustilan seinällä olevasta taulusta 2017.
Kaunonen, Paula
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
1970-luku
maisema
pellot
Laiho, Taisto
Hirvijoki -- Varsinais-Suomi
joet
niityt
"Kalahaudassa oli myllypäivinä paljon vettä ja siitä haavilla ja onkimalla saatiin kalaa." - kertoi kuvaaja lapsuusmuistoistaan.
"Talo oli Killaisten Mäkisen alkujaan, ja Laihon Oiva ja Laihon Arvo asuivat siellä 1960-luvun puolen välin paikkeille. Myöhemmin talo oli Juhani Pitulan omistuksessa." - kertoi kuvaaja.
Koljolan kylämaisemaa, vasemmalta: rukoushuone, seppä Vallinin talo sekä Kirkonpiirin koulu. Rakennukset on jo aikoinaan purettu.
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
1990-luku
kirkot
hautausmaat
juhlapaikat
seurantalot
metsät
Koljolan kylää Nousiaisten hautausmaalta kuvattuna. Keskellä näkyy Kalliopohjan rakennus sekä Kirkonkosken myllyrakennus.
Tiihonen, Paavo
tiet
2020-luku
vanhainkodit
Nousiaisten keskustassa sijaitseva Moisiokoti tarjoaa tavallista ja tehostettua palveluasumista sekä vanhainkotihoitoa. Henriikka on tavallisen palveluasumisen yksikkö ja siellä asuu 14 ikäihmistä. Siellä on henkilökunta paikalla klo 7.00 – 21.00. Henriikassa on mahdollisuus myös tilapäishoitoon. Ylinen on puolestaan kahdeksan asunnon tehostetun palveluasumisen yksikkö, jossa apua saa ympäri vuorokauden. Tupala on vanhainkotiosasto, jossa asuu 24 paljon apua tarvitsevaa asukasta ja siellä on mahdollisuus myös tilapäishoitoon. Tupalassa on henkilökuntaa ympäri vuorokauden. (www.soteakseli.fi 2022) Moisiokodin ruokasalissa pidetään myös yhteisiä tilaisuuksia talon asukkaille.
1980-luku
purkaminen (osiin)
Moision kivinavetta juuri ennen purkutöiden aloitusta ja hetki sen jälkeen. Purkukuvassa taustalla Henrikin koulu.
Suvitie, Risto
Moision tila Nummen kylässä. Sijaitsi aikanaan nykyisen Henrikin koulun paikalla. Kuva on kuvattu Moisiokodin seinällä olevasta taulusta 2017.
taajamat
Kiinteistö Moisiontien risteyksessä toimi aikanaan Postin jakelukeskuksena. Kerros- ja rivitaloja Nummentiellä ja Torikujalla sekä Koljolantiellä.
kosket
myllyt
sahalaitokset
Nousiaisten Nummen rivitalo - As Oy Kaunela
rivitalot
Aiemmin paikalla olleen Lempisen pariskunnan omakotitalon tilalle kunnassa suunniteltiin kerrostaloa, mutta rivitaloon päädyttiin. Kuudesta osakkeesta koostuva Kaunela rakennettiin 1970-luvun puolivälissä ja osakkaiksi valikoitui varakkaita nousiaislaisia, joista talo sai kutsumanimekseen "Lompakkorinne". Lempisen kauniista puutarhasta säästettiin omenapuita, jotka kaadettiin tontilta vasta muutama vuosi sitten salaojaremontin yhteydessä. (2022)
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kirjastosta.
Nousiaisten peltomaisemaa talvella Nummelta
Kuvia Nousiaisten Nummelta. Kuvattu Vuorenpään kerrostalosta Lemun suuntaan.
1920-luku
rautatieasemat
Kuva otettu vanhasta kuvasta v. 1988. Nousiaisten rautatieasema on Nousiaisissa, Uudenkaupungin radan varressa sijaitseva lakkautettu rautatieasema. Asema perustettiin vuonna 1923, ja sen vilkkain toiminta-aika ajoittui 1940-luvulle. Liikenteen hiljenemisen vuoksi asema muuttui miehittämättömäksi vuonna 1969 ja seisakkeeksi vuonna 1974. Lopullisesti henkilöliikenne asemalta lopetettiin vuonna 1990. Vuonna 2009 asema myytiin useiden vaiheiden jälkeen paikalliselle Aliskulman kyläyhdistykselle, joka on käyttänyt asemaa muun muassa kokous- ja juhlatilana jo 1990-luvun loppupuolelta alkaen. Taustalla näkyy Terijoelta siirretty huvila, joka oli kirjailija Vera Ollin koti aikoinaan.
Nousiaisten kunnan rivitalot Linnamäen asuntoalueella.
Nousiaisten ryhmiksenä toimineen rakennuksen purkaminen
Moisiontiellä sijaitseva rakennus sai purkutuomion, kun sen kunto huononi entisestään. Talossa toimi mm. Nousiaisten ryhmis vuosia kunnes Päiväkoti Nuppula valmistui, jonne lapset hoitajineen siirtyivät loppuvuodesta 2011. Sen jälkeen talossa työskenteli Akselin henkilökuntaa ja viimeisenä talo oli kunnan teknisenosaston käytössä.
Nousiaisten juhlapaikka, jossa on pidetty mm. monet syntymäpäivät, yhteisruokailut, tanssit ja hääjuhlat. Omistus vuodesta 1946 lähtien Nousiaisten Kalliopohja Oy.
Nousiaisten seurantalo Kalliopohja talvella
paloasemat
syksy
torit
Nousiaisten vuokra-asuntojen autopaikkojen muutostyöt
vuokrahuoneistot
autotallit
rakentaminen
autopaikat
talotekniikka
Hallintokuja 3:ssa olevan vuokrahuoneistojen autotallirakennuksen purkaminen ja uusien autopaikkojen perustaminen sekä talotekniikan uuden tilan rakentaminen. Kuntarivi I-II:n Nousiaisten kunnan omistamat vuokrahuoneistot siirtyivät KAS-asuntojen omistukseen 1.9.2017. (www.nousiainen.fi)
tuulimyllyt
aidat
markkinat (tapahtumat)
Nummen kylää kuvattuna kirjaston rakennustyömaan nosturista Nousiaisten päivien Henrikin markkinoiden aikaan.
huoltamot
myymälät
talvi
Nummentietä molempiin suuntiin; kauppa, Shell, kioski. Ensimmäisessä kuvassa taustalla myös Nousiaisten lukion Abi-ajelun kuorma-autot.
kerrostalot
panoraamat
alikulut
Pyhän Henrikin pyhiinvaelluksen aikataulusuunnitelma 2017
Turku
Rusko
Masku
Mynämäki
Yläne
Köyliö
Kokemäki
pyhiinvaellukset
aikataulut
käsiohjelmat
Pyhän Henrikin pyhiinvaellusyhdistys
Pyhän Henrikin pyhiinvaellus 1989 -käsiohjelma
Säkylä
vaellusreitit
Vaellustoimikunnan lehti-ilmoitus vuoden 1989 Pyhän Henrikin pyhiinvaelluksesta ja sen reitistä sekä aikataulusta.
muistolaatat
kaivot
muistomerkit
ristit
Pyhän Henrikin tie on osa valtakunnallista retkeilyreitistöä. Noin 140 kilometrin pituinen kulttuurimatkailu- ja retkeilyreitti on merkitty maastoon reitin tunnuksella, vaeltavan piispan kuvalla varustetuin nauhoin ja opasteviitoin. Pyhän Henrikin tietä risteävät Kuhankuonon reitistön ja Suokullan reitin merkityt retkeilypolut. Pyhän Henrikin tien pisin osuus, Köyliön ja Nousiaisten välillä kulkeva muinaistie on tunnettu kautta vuosisatojen Sant Henrikin tienä. Nimensä se lienee saanut Henrik-piispan ruumissaatosta. Tieuran tarkka sijainti on paikoitellen unohtunut ja perimätietokin on osittain ristiriitaista, mutta tien kulku on kuitenkin voitu pääpiirteissään selvittää paikannimien ja löytöjen avulla. Pyhän Henrikin tie on edelleen elävä pyhiinvaellusreitti ja -kohde. Suomen katolilaiset ovat 1950-luvulta lähtien järjestäneet joka kesä toivioretken, joka päättyy Henrikin muistomessuun Köyliön Kirkkokarilla juhannusta edeltävänä sunnuntaina. Monet saapuvat messuun jalkaisin jopa useampien päivämatkojen takaa. Pyhän Henrikin tiellä kulkee joka kesä luterilaisten, katolilaisten, ortodoksisten ja muiden kristittyjen pyhiinvaellusjoukko. Vuodesta 1983 lähtien muutaman vuoden välein järjestetyillä kansainvälisillä ekumeenisilla pyhiinvaelluksilla useista Euroopan maista saapuneet kristityt taivaltavat viikossa koko Pyhän Henrikin tien. (Lähde: https://henrikin.wordpress.com/) "Pyhän Henrikin kerrotaan Satakuntaan lähtiessään määränneen, että jos hän matkalla saa surmansa, on risti pystytettävä siihen missä hänen ruumistaan vetävät härjät pysähtyvät." (http://www.teuvokuukarkku.fi/index.php?sivuID=23) Tämä paikka on Repolassa ja se on merkitty puisella ristillä.
pyhiinvaellus
Repolan ristin taulussa oleva teksti: "Repolan risti Pyhän Henrikin kerrotaan Satakuntaan lähtiessään määränneen, että jos hän matkalla saa surmansa, on risti pystytettävä siihen missä hänen ruumistaan vetävät härjät pysähtyvät. Vielä vuodelta 1674 on säilynyt kirkkoherra Spenseniuksen kirjallinen mainita silloin pystyssä olleesta rististä."
Santamalan Lehtiniemen entinen asuinrakennus
1800-luku
Rakennus on toiminut 1800-luvulla mm. pappien ja nimismiehen asuntona. Viimeiseksi Lehtiniemen pientilan päärakennuksena vuosina 1889-1927, ensin Torppari Matts Johanssonin ja sitten hänen poikansa August Lehtisen omistamana ja asuttamana. Myöhemmin rakennus on siirretty Nousiaisten kotiseutumuseon alueelle.
postilaitokset
Kuvat otettu vanhasta kuvasta v. 1988. Nousiaisten Posti toimi Suojan talossa vuosina 1944-1951.
työtelineet
2000-luku
1910-luku
Tappurin tilan asuinrakennusta aloitettiin rakentamaan vuonna 1918 ja se valmistui vuonna 1919. Talon alkuperäiset julkisivukuvat ja pohjapiirustukset ovat säilyneet hyvin, suunnittelijana on O. Touru. Talon 600 neliötä jakaantuu kolmeen kerrokseen ja huonekorkeus näissä on yli kolme metriä. Massiiviset kivijalat on louhittu tilan omasta maastosta. (Marjatta Salmela 2008 ja 2023)
Omistaja mainittava. Lupa kaupallista käyttöä vartten pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.