Alkutyö Karjalan heimouden herättämiseksi
Karjala
Laatokan Karjala
kulttuurijärjestöt
karjalaisuus
kotiseututyö
historia
toiminta
Vienan Karjalaisten Liitto
Karjalan Sivistyssseura
Itäkarjalaisten pyrkimykset elinolojensa ja sivistystasonsa kohentamiseen saivat 1890-luvulla pontta Suomessa virinneestä karelianismista ja Suomeen asettuneiden karjalaisten kotiseuturakkaudesta. Vuonna 1906 vienalaiset kauppiaat ja heidän suomalaiset tukijansa perustivat Wienan Karjalaisten Liiton, jonka tavoitteeksi asetettiin Vienan henkisen ja aineellisen tilan kohentaminen. Liiton nimi muutettiin vuonna 1917 Karjalan Sivistysseuraksi.
Härkönen, Iivo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 06.1 HÄR
Karjalan Sivistysseura
Joensuu
raittius
järjestöt
raittiusliikkeet
raittiusseurat
Raittiusyhdistys Vesa
Joensuun Raittiusyhdistys perustettiin 22.1.1884. Aluksi se toimi nimellä Raittiusyhdistys Wesa. Yhdistyksen toiminnan tarkoituksena oli ehdottoman raittiuden, terveyden ja raittiiden elämäntapojen edistäminen. Samalla se kasvatti jäseniään vastuuntuntoisiksi kansalaisiksi. Raittiusyhdistyksen kantavia voimia oli joensuulainen satulaseppä Vilhelm Granskog. Yhdistyksen jäsenmaksulistasta löytyy sellaisia nimiä, kun Judin, Wahlgrén, Collan, Mononen, Koponen, Kurki, Hindikka, Karvonen, Forsberg, Sivonen, Kinnunen, Österholm, Paldan, Wänskä, Björklund, Terä, Torkkel, Thuring jne.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37.6: PÄIHDEPOLITIIKKA
Pohjois-Karjala
Brahea
Lieksa
tapahtumat
käsiohjelmat
juhlavuodet
Brahea oli Pietari Brahen perustama, nykyisen Lieksan paikalla vuosina 1653-1681 sijainnut kaupunki. Pielisjärvi joutui 1600-luvun puolivälissä laajan Kajaanin vapaa­herra­kunnan osaksi. Kreivi Pietari Brahe, jonka läänitystä alue oli, perusti Brahean kaupungin Lieksan­joen suulle luo Vienan kaupan tueksi. Enimmillään Brahean kaupungissa oli noin 350 asukasta. Kaupungin alueella sijaitsi muun muassa raati­huone, ortodoksinen tsasouna, porvarien asuin­taloja ja luterilainen kirkko nykyisen kirkon paikalla. Brahea lakkautettiin vuonna 1681, vuosi kreivi Brahen kuoleman jälkeen. Pielis­järven alue liitettiin Käkisalmen lääniin, jonka maa­herran Hindrich Piperin käskystä Brahean kaupunki hävitettiin. Lopullisesti kaupungin hävitti Pielisjärven pitäjän vuonna 1685 kruunulta vuokrannut Salomon Ehnberg: kaupungin talot purettiin ja alue kynnettiin pelloksi. Lakkauttamisen jälkeen paikalle jäi Pielis­järven pitäjän kirkonkylä. Vuonna 1932 kirkonkylä muutettiin Lieksan kauppalaksi, joka vuonna 1973 yhdistettiin Pielisjärven kunnan kanssa nykyiseksi Lieksan kaupungiksi.
Lieksan kirjasto – Kauko ja Helvi Tanskasen kokoelma
koulut
Pohjois-Karjalan Emäntäkoulu
ruokalistat
Esite : Suomen kirkon Sisälähetysseura (1)
Sortavala
Kuusela
Sortavalan diakonissalaitos
Suomen Kirkon Sisälähetysseura perustettiin Sortavalaan vuonna 1905. Sen missiona oli soveltaa uusia diakoniatyömuotoja Suomen oloihin. Sortavalassa sijainnut Diakonissalaitos siirtyi vuonna 1906 Sisälähetysseuran omistukseen. Vielä kerran sananen : Äänettömän hädän puolesta on seuran esite aivan sen alkuvuosilta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Karjala-kansio
Suomen kirkon sisälähetysseura
Esite : Suomen kirkon Sisälähetysseura (2)
naiset
Suomen Kirkon Sisälähetysseura perustettiin Sortavalaan vuonna 1905. Sen missiona oli soveltaa uusia diakoniatyömuotoja Suomen oloihin. Sortavalassa sijainnut Diakonissalaitos siirtyi vuonna 1906 Sisälähetysseuran omistukseen. Arvoisa Suomen nainen on sisälähetysseuran esite aivan seuran alkuvuosilta.
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
Esitys Joensuun Porvariston Pensioni-kassalle
säännöt
eläkkeet
Esityksen Joensuun Porvariston Pensioni-kassalle ovat laatineet Kauppa- ja Teollisuus-yhdyskunnan puolesta R. Ryynänen, Fab. Lattunen, Joh. Sorsén ja Gustaf Cederberg.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 30-34: YLEINEN YHTEISKUNTATIEDE jne.
Pohjois-Karjalan kirjapaino O.Y.
Esityslista Raittiuden Ystävien vuosikokouksessa 1913
Raittiuden Ystävät
kokoukset
Suomalainen raittiusliike sai alkunsa Axel August Granfeltin perustamasta raittiusseurasta, sekä vuonna 1853 perustetusta Raittiuskirjallisuuskomiteasta. Ympäri Suomea perustettiin aatteen hengessä paikallisia raittiusyhdistyksiä. Viinan kotitarvepolton kielto vuonna 1865 vahvisti aatetta, kun viinan valmistus alkoi tuolloin keskittyä kaupunkeihin. Joensuun Raittiusyhdistys perustettiin vuonna 1884. Aluksi se toimi nimellä Wesa. Yhdistyksen toiminnan tarkoituksena oli ehdottoman raittiuden, terveyden ja raittiiden elämäntapojen edistäminen. Samalla se kasvatti jäseniään vastuuntuntoisiksi kansalaisiksi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37.6: PÄIHDEPOLITIIKKA
exlibrikset
metsänhoitajat
Manner, Aimo
Metsänhoitaja Aimo Manner toimi Pohjois-Karjalan uittoyhdistyksen uittopäällikkönä vuosina 1939-1958, jonka jälkeen hän jäi eläkkeelle. Aimo Mannerin exlibriksen on tehnyt B. E. Uttuslien vuonna 1945.
Uttuslien, B. E.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: SUKUHISTORIA
Kontiolahti
kirjailijat
Lydecken
Arvid
Otto Arvid Lydecken (31.5.1884 Kontiolahti — 9. 5.1960 Helsinki) oli suomalainen kirjailija. Lydecken vietti lapsuutensa Joensuussa, jossa hänen isänsä Ludvig Lydecken toimi Utran lasitehtaan isännöitsijänä. Lydecken kirjoitti runo-, satu-, kuva- ja seikkailukirjoja omalla nimellään ja nimimerkillä Arvily. Hän oli tieteiskirjallisuuden edelläkävijöitä Suomessa. Lydecken toimitti myös lastenlehti Pääskystä yhdessä Anni Swanin ja Helmi Setälän kanssa. Lehti ilmestyi vuosina 1906–1935. Lydecken työskenteli myös Aamulehden toimittajana.
Schultén, Marius af (piirtäjä)
Lydecken, Arvid
Otto Arvid Lydecken (31.5.1884 Kontiolahti – 9. 5.1960 Helsinki) oli suomalainen kirjailija. Lydecken vietti lapsuutensa Joensuussa, jossa hänen isänsä Ludvig Lydecken toimi Utran lasitehtaan isännöitsijänä. Lydecken kirjoitti runo-, satu-, kuva- ja seikkailukirjoja omalla nimellään ja nimimerkillä Arvily. Hän oli tieteiskirjallisuuden edelläkävijöitä Suomessa. Lydecken toimitti myös lastenlehti Pääskystä yhdessä Anni Swanin ja Helmi Setälän kanssa. Lehti ilmestyi vuosina 1906–1935. Lydecken työskenteli myös Aamulehden toimittajana.
Hämäläinen, Väinö (piirtäjä)
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: SUKUHISTORIA
exlibrikset Lydecken
opettajat
Iivo Härkönen (25.8.1882 Suistamo - 28.8.1941 Helsinki) oli kirjailija, opettaja ja karjalaisen kansanperinteen kerääjä. Hän valmistui kansakoulunopettajaksi Sortavalan seminaarista, ja toimi opettajana Suistamolla, Salmissa ja Helsingissä. Vuodesta 1908 Härkönen työskenteli myös toimittajana. Hän oli Karjalan Sivistysseuran sihteeri, toimistonjohtaja ja aikakauslehden toimittaja vuosina 1906–1938, Itä-Karjalan toimituskunnan osastonjohtaja ja kansliapäällikkö 1918–1922, pakolaistoimikunnan sihteeri kouluhallituksessa 1922–1924 sekä Suomen Kirjailijaliiton sihteeri 1920–1941 ja rahastonhoitaja 1924–1941. Härkönen kuului karjalaiseen runonlaulajasukuun ja hän teki runonkeruumatkoja Karjalaan ja Aunukseen vuosina 1900-1903. Hän julkaisi useita kaunokirjallisia teoksia.
Ruutu, Onni
Ruuth, Onni
pormestarit
Onni Uljas Ruutu (11.10.1894-15.11.1972), vuoteen 1934 Ruuth, oli lakitieteen lisensiaatti ja toimi Joensuun pormestarina vuosina 1922-1964. Hänen vaimonsa Paula Ruutu toimi Pohjois-Karjalan maakuntaliiton toiminnnajohtajana vuosina 1936-1953. Exlibris on painettu leimasimella kirjan nimiölehdelle.
Laatokan Karjalan museo
museot
kirjat
henkilöt
nimikirjoitukset
Pieni karttakirja on Sortavalassa toimineen Laatokan Karjalan museon kokoelmasta. Kokoelma evakuoitiin sodan jaloista Suomen puolelle. Esineistö ehti olla useassa paikassa säilytyksessä. Iso osa esineistöstä päätyi Kansallismuseon kautta Pohjois-Karjalan museolle Joensuuhun vuonna 1950. Kirjan nimiölehti puuttuu, mutta kirjan karttoihin on merkitty vuosilukuja 1834 ja 1835. Kirjasta löytyy nimikirjoitus H. (?) Fabritius.
Pohjois-Karjalan museo–Jns:n seutukirjasto
Hans kejserliga majestäts nådiga Manifest
asiakirjat
perustamiskirjat
Joensuun kaupungin perustamiskirja on vuodelta 1884. Sen on allekirjoittanut kreivi Alexander Armfelt, joka toimi tuolloin valtiosihteerinä ja asian esittelijänä. Tsaari Nikolai I hyväksyi Joensuun perustamisasiakirjat 29.11.1848.
Hautajaiskutsu : Leena ja Alfred Silfwerbergin poika
hautajaiset
Kutsu Leena ja Alfred Silfwerbergin pojan hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Digitoidut
Jns:n seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
Hautajaiskutsu : Ada Johanna Fredrika Cederberg
Cederberg, Ada
Kutsu Ada Johanna Fredrika Cederbergin hautajaisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
kauppiaat
Filipoff
Akulina
Akulina Filipoff oli Impilahdella syntyneen kauppias Jakob Filipoffin vaimo.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hiltunen-suku
Filipoff, Aleksander
Kutsu Aleksander Filipoffin hautajaisiin.
Hautajaiskutsu : Anders Samuel Kiljander
Valkjärvi
Ilmoitus Valkjärven seurakunnan kirkkoherra rovasti Anders Samuel Kiljanderin kuolemasta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Olsoni-suku
Huurinainen, Anna
Kutsu Anna Huurinaisen hautajaisiin.
Hyttinen, Anna
Kutsu Anna Hyttisen hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hiltunen-suku
Hautajaiskutsu : Anna Kristina Cederberg
Cederberg, Anna
Kutsu Anna Kristina Cederbergin hautajaisiin.
Hautajaiskutsu : apteekkari Karl Fredrik Mandelin
apteekkarit
Mandelin
Karl
Kutsu apteekkari Karl Fredrik Mandelinin hautajaisiin.
Hautajaiskutsu : asessori Carl August Malmberg
Kuopio
Kutsu asessori Carl August Malmbergin hautajaisiin.
Ilomantsi
Kutsu Beda Maria Kockin (os. Parviainen) hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: SUKU- JA HENKILÖHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
Hautajaiskutsu : Bernhard Leonard Cederberg
Cederberg, Bernhard
Kutsu Bernhard Leonard Cederbergin hautajaisiin. Bernhard Cederberg oli joensuulaisen suurliikemiehen, sahanomistaja Gustaf Cederbergin ("Suola-Kusti") poika. Isä-Gustaf myi liiketoimintansa ja omaisuutensa (mm. Ukonlahden rannalla sijainneen Penttilän hovin kartanon) pojilleen Bernhardille ja Carl Johanille (Janne) vuonna 1875. Bernhard Cederbergin ansiosta Penttilän sahan työntekijöiden lapsille perustettiin kansakoulu 1890-luvun alussa. Koulu toimi Penttilän hovin piharakennuksessa. Bernhardin kuoltua 36-vuotiaana vuonna 1886 Janne-veli jatkoi ja kehitti sahatoimintaa.
Parviainen, Blonda
Kutsu Blonda Parviaisen hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Parviainen-suku
Hautajaiskutsu : Catharina Wilhelmina Parviainen
Parviainen, Catharina
Kutsu Catharina Wilhelmina Parviaisen hautajaisiin 30.1.1901.
Hautajaiskutsu : Efraim Fredrik Cajander
Kutsu Efraim Fredrik Cajanderin hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA
Parviainen, Elin
Kutsu Elin Parviaisen hautajaisiin 10.12.1899.
Kutsu Elin Sofia Lipposen hautajaisiin.
Parviainen, Ella
Kutsu Ella Parviaisen hautajaisiin 26.8.1896.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
Hautajaiskutsu : Frithiof Napoleon Neppenström
Kutsu kauppaneuvos Frithiof Napoleon Neppenströmin hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Neppenström-suku
Cederberg
Gustava
Kutsu Gustava Cederbergin hautajaisiin.
Kiiski, Heikki
Kutsu Heikki Kiiskin hautajaisiin.
Cederberg, Helmi
Kutsu Helmi Cederbergin hautajaisiin.
Hällström, Hilja
Kutsu Hilja Hällströmin hautajaisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Olsoni-suku
Pietari
Aalberg, Ida
Ida Emilia Aalberg (1857—1915 Pietari) oli aikansa huomattavin ja kansainvälisesti tunnetuin näyttelijä Suomessa. Aalberg oli Suomalaisen Teatterin näyttelijä 1874—1883 ja myöhemmin säännöllinen vierailija. Aalberg oli paitsi suomenkielisen teatteritaiteen uranuurtajia, myös kansainvälisesti suuntautunut: hän esiintyi myös ulkomaisilla näyttämöillä mm. Skandinaviassa, Saksassa, Unkarissa ja Venäjällä.
Parviainen, Idor
Kutsu kauppias Idor Parviaisen hautajaisiin 6.1.1901.
Cederberg, Jacob
Kutsu kauppias Jacob Gustaf Cederbergin hautajaisiin.
Kutsu Janne Westerlundin hautajaisiin.
Hautajaiskutsu : Johan Emanuel Petrelius
Kutsu Johan Emanuel Petreliuksen hautajaisiin.
Kutsu Johan Henrik Riikosen hautajaisiin.
Huurinainen, Juho
Kutsu Juho Huurinaisen hautajaisiin.
Hautajaiskutsu : Karolina Kristina Hallman
Lappeenranta
Hallman, Karolina
Kutsu Karolina Kristina Hallmanin (os. Schlüter) hautajaisiin.
Juuka
Kutsu Karolina Tuhkasen hautajaisiin.
Impilahti
Filipoff, Jakob
Kauppias Jakob Filipoff syntyi Impilahdella. Ennen saapumistaan Joensuuhun hän toimi kauppiaana Sortavalassa. Joensuussa Filipoff toimi aluksi kauppias Mustosen kirjanpitäjänä ja päämyyjänä. Filipoff, eli Ukko Vilipohvin kauppa toimi osoitteessa Torikatu 10 ja menestyi varsin hyvin. Ehkä tähän oli syynä se, että muistitiedon mukaan kauppias ei suvainnut tinkimistä eikä suostunut edes lainaamaan hienoja kiesejään kenraalikuvernööri von Bergin käyttöön.
Hautajaiskutsu : kauppias Lauri Tuhkanen
Kutsu kauppias Lauri Tuhkasen hautajaisiin.