Osuusmeijeriliike Pohjois-Karjalassa y. m. kirjoituksia
Pohjois-Karjala
meijerit
osuuskunnat
järjestöt
toimintakertomukset
historia
Pohjois-Karjalan Osuusmeijeriliitto
Liperi
Liperin Osuusmeijeri
Rääkkylä
Rasivaaran Osuusmeijeri
Julkaisussa on tilastollista tietoa sekä historiaa Pohjois-Karjalan osuusmeijereistä. Se sisältää Liperin ja Rasivaaran meijerien vuosikertomukset sekä Pohjois-Karjalan Osuusmeijeriliiton kertomuksen vuoden 1906 toiminnasta. Liitteenä on Pohjois-Karjalan Osuusmeijeriliiton säännöt sekä taulukkoja. Osuusmeijeriliiton perustamista esitettiin Niittylahden kansanopistolla 7.2.1903. Perustava kokous pidettiin 16.12.1903, jolloin myös säännöt hyväksyttiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.705 OSU
Joensuu
henkilöt
passit
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Olsoni-suku
P. Kotilainen Oy:n juhlapäivällinen 1946
ruokalistat
päivälliset
P. Kotilainen Oy.
Pekka Kotilainen perusti vuonna 1886 yhtiön, johon tavaratalon lisäksi kuului muun muassa tukkukauppa ja limonaditehdas. Kotilaisen sekatavarakauppa sijaitsi kaupungin keskustassa torin laidalla.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 9: HISTORIA
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
Pääsylippu : Joensuun ev. lut. kirkon vihkiäiset 1903
evankelis-luterilainen kirkko
seurakunnat
kutsukortit
Nykyinen Joensuun kirkko valmistui silloisen Nikolainkadun päähän vuonna 1903. Se oli kolmas kirkko Louhelan mäellä. Ensimmäinen, Louhelan tilan väentuvasta kunnostettu kirkko palveli 1851 perustettua kaupunkiseurakuntaa vuodet 1851—1864, kunnes tulipalo tuhosi sen. Toinen pieni puinen ristikirkko oli käytössä vuodet 1864—1903.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 9 : HISTORIA
teatteri
Joensuun näytelmäseura
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 77: TEATTERI
Pääsylippu Joensuun Suomalaiseen seuraan (1)
Suomalainen seura
Björklund, Arthur
Joensuun suomalainen seura oli osa 1800- ja 1900 -lukujen vaihteen suomalaisuusaatetta. Myös Joensuussa oli tuolloin ruotsinkielinen yläluokka ja sivistyneistö. Suomalaisen seuran tarkoituksena oli --- "edistää Suomen kielen käyttämistä sekä seura- että perhe-elämässä. Seura kokee myöskin voimiensa mukaan tasoittaa sitä jyrkkää, ikävätä sääty-eroitusta, joka meidän oloissamme vielä jakaa yhteiskunnan eri kerrokset niin useaan piiriin ja joka aina on huomattu olevan haitaksi kaikelle todelliselle edistymiselle."
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 06.5-06.8: KOKOUKSET
Pääsylippu Joensuun Suomalaiseen seuraan (2)
Pääsylippu Joensuun Suomalaiseen seuraan (3)
Björklund, Minna
Pääsylippu Joensuun Suomalaiseen seuraan (4)
Pääsylippu Joensuun Suomalaiseen seuraan (5)
Granskog, Nina
Pääsylippu Sisälähetyksen Rukoushuoneen Vihkiäisiin
tapahtumat
Joensuun Kirkollisen Sisälähetyksen Rukoushuoneen Vihkiäisiin 5.11.1905
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 2: KRISTILLISET KIRKOT JA YHTEISÖT
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Parviainen-suku
Patvaskan pakinoita : Sortavalan laulu- ja soittojuhlassa 20 p. kesäk. 1896
Sortavala
runot
Sortavalan laulujuhlat
laulujuhlat
Kansanvalistusseuran yleiset laulu- ja soittojuhlat järjestettiin Sortavalassa, Laatokan Karjalassa vuosina 1896, 1906 ja 1926 ja Kalevalan riemuvuoden yleiset laulu- ja soittojuhlat vuonna 1935. Vuoden 1896 laulujuhlat Vakkosalmen puistossa olivat Sortavalan ja koko Laatokan Karjalan musiikkielämän huipputapaus. Arvi Jännes (Arvid Genetz) kirjoitti runoja nimellä Patvaskan pakinoita vuoden 1896 juhliin.
Jännes, Arvi
Genetz, Arvid
Lieksa
Pielisen tytöt
nuorisojärjestöt
partio
käsiohjelmat
Lieksan kirjasto – Kauko ja Helvi Tanskasen kokoelma
Pielisen varrelta : runo Joensuun kaupungin puolivuosisataisjuhlassa 29 p:nä marrask. 1898
juhlavuodet
juhlat
Joensuun kaupungin 50-vuotisjuhlat olivat 29.-30.11.1898. Joensuun lyseolla vietettiin juhlaa, jonka ohjelmassa oli mm. Tahvo Könösen nimimerkillä Teppo K. kirjoittama juhlaruno. Runon esitti K. W. Relander.
Könönen, Tahvo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 82.2 KÖN
Pielisjärven Karjalaisseuran 25-vuotisjuhla
Pielisjärvi
karjalaiset
Pielisjärven Karjalaisseura
Suistamo
Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliiton kertomus vuodelta 1914
kotieläinjalostus
kantakirja
hevonen
hevostalous
Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliitto
Vuosikertomus Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliiton toimintavuodelta 1914. Nimi oli aikaisemmin Pohjois-Karjalan Hevosjalostusyhdistysten liitto. Vuonna 1914 liittoon kuului 13 yhdistystä.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.405 POH
Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliiton kertomus vuodelta 1915
Vuosikertomus Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliiton toimintavuodelta 1915. Vuonna 1915 liittoon kuului 16 yhdistystä. Puheenjohtajana toimi kauppias Eino Pakarinen Joensuusta.
Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliiton kertomus vuodelta 1916
Vuosikertomus Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliiton toimintavuodelta 1916. Vuonna 1916 liittoon kuului 16 yhdistystä. Puheenjohtajana toimi kauppias Eino Pakarinen Joensuusta.
Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliiton kertomus vuodelta 1917
Vuosikertomus Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliiton toimintavuodelta 1917. Vuonna 1917 liittoon kuului 13 yhdistystä. Puheenjohtajana toimi kauppias Eino Pakarinen Joensuusta.
Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliiton kertomus vuodelta 1918
Vuosikertomus Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliiton toimintavuodelta 1918. Vuonna 1918 liittoon kuului 13 yhdistystä. Puheenjohtajana toimi kauppias Eino Pakarinen Joensuusta.
Pohjois-Karjalan Kansanopisto ynnä Isäntä- ja Emäntäkoulu sekä Maatalouskoulu lukuvuotena 1910-11
Pyhäselkä
Niittylahti
kansanopistot
Pohjois-Karjalan kansanopistotyö alkoi vuonna 1895, kun osakkaita oli tarpeeksi kansanopiston opetuksen järjestämiseen. Sijaintipaikaksi tuli aluksi talollisen Kalle Puhakan kartano Kontiolahdella. Samana vuonna hyväksyttiin Pohjois-Karjalan kannatusyhdistyksen säännöt ja opiston ohjelma. Vuonna 1895 nimettiin myös opiston ensimmäinen johtokunta. Myöhemmin alettiin puuhata omaa taloa kansanopistolle. Kansanopiston uudeksi paikaksi valikoitui Niittylahti Pyhäselän rannalta ja Karjalan radan varrelta. 4.11.1902 vietettiin uuden kansanopistorakennuksen vihkiäisiä. Siitä saakka Niittylahden kansanopisto on ollut toiminnassa. Lähde: Vesa Tuominen: Pohjois-Karjalan opisto 1895-1995
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.6105 POH
Pohjois-Karjalan Kansanopiston vuosikirja 1931 : 36. työkausi
Stenius, Jaakko
Korpi-Jaakko
Pohjois-Karjalan kansanopistotyö alkoi vuonna 1895, kun osakkaita oli tarpeeksi kansanopiston opetuksen järjestämiseen. Sijaintipaikaksi tuli aluksi talollisen Kalle Puhakan kartano Kontiolahdella. Samana vuonna hyväksyttiin Pohjois-Karjalan kannatusyhdistyksen säännöt ja opiston ohjelma. Vuonna 1895 nimettiin myös opiston ensimmäinen johtokunta. Myöhemmin alettiin puuhata omaa taloa kansanopistolle. Kansanopiston uudeksi paikaksi valikoitui Niittylahti Pyhäselän rannalta ja Karjalan radan varrelta. 4.11.1902 vietettiin uuden kansanopistorakennuksen vihkiäisiä. Siitä saakka Niittylahden kansanopisto on ollut toiminnassa. Lähde: Vesa Tuominen: Pohjois-Karjalan opisto 1895-1995 Vuosikirja sisältää Pohjois-Karjalan Kansanopiston vuosikertomuksen työkaudelta 1930-1931 sekä johtajatar Leikko Hakulisen esitelmän: Jaakko Stenius vanhempi eli "Korpi-Jaakko" ja hänen toimintansa kirkkoherrana ja maatalousmiehenä Pielisjärvellä.
Suomalainen, S. (toimittaja)
Pohjois-Karjalan kansanopiston vuosikirja 1932 : 37:s työkausi
Pohjois-Karjalan kansanopistotyö alkoi vuonna 1895, kun osakkaita oli tarpeeksi kansanopiston opetuksen järjestämiseen. Sijaintipaikaksi tuli aluksi talollisen Kalle Puhakan kartano Kontiolahdella. Samana vuonna hyväksyttiin Pohjois-Karjalan kannatusyhdistyksen säännöt ja opiston ohjelma. Vuonna 1895 nimettiin myös opiston ensimmäinen johtokunta. Myöhemmin alettiin puuhata omaa taloa kansanopistolle. Kansanopiston uudeksi paikaksi valikoitui Niittylahti Pyhäselän rannalta ja Karjalan radan varrelta. 4.11.1902 vietettiin uuden kansanopistorakennuksen vihkiäisiä. Siitä saakka Niittylahden kansanopisto on ollut toiminnassa. Lähde: Vesa Tuominen: Pohjois-Karjalan opisto 1895-1995 Vuosikirja sisältää Pohjois-Karjalan Kansanopiston vuosikertomuksen työkaudelta 1931-1932.
Tuominen, Olli (toimittaja)
Pohjois-Karjalan Kansanopiston vuosikirja 1933 : 38:s työkausi
Pohjois-Karjalan kansanopistotyö alkoi vuonna 1895, kun osakkaita oli tarpeeksi kansanopiston opetuksen järjestämiseen. Sijaintipaikaksi tuli aluksi talollisen Kalle Puhakan kartano Kontiolahdella. Samana vuonna hyväksyttiin Pohjois-Karjalan kannatusyhdistyksen säännöt ja opiston ohjelma. Vuonna 1895 nimettiin myös opiston ensimmäinen johtokunta. Myöhemmin alettiin puuhata omaa taloa kansanopistolle. Kansanopiston uudeksi paikaksi valikoitui Niittylahti Pyhäselän rannalta ja Karjalan radan varrelta. 4.11.1902 vietettiin uuden kansanopistorakennuksen vihkiäisiä. Siitä saakka Niittylahden kansanopisto on ollut toiminnassa. Lähde: Vesa Tuominen: Pohjois-Karjalan opisto 1895-1995 Vuosikirja sisältää Pohjois-Karjalan Kansanopiston vuosikertomuksen työkaudelta 1932-1933.
Pohjois-Karjalan Kansanopiston vuosikirja 1935 : 40:s työkausi
Hakulinen
Liekko
Pohjois-Karjalan kansanopistotyö alkoi vuonna 1895, kun osakkaita oli tarpeeksi kansanopiston opetuksen järjestämiseen. Sijaintipaikaksi tuli aluksi talollisen Kalle Puhakan kartano Kontiolahdella. Samana vuonna hyväksyttiin Pohjois-Karjalan kannatusyhdistyksen säännöt ja opiston ohjelma. Vuonna 1895 nimettiin myös opiston ensimmäinen johtokunta. Myöhemmin alettiin puuhata omaa taloa kansanopistolle. Kansanopiston uudeksi paikaksi valikoitui Niittylahti Pyhäselän rannalta ja Karjalan radan varrelta. 4.11.1902 vietettiin uuden kansanopistorakennuksen vihkiäisiä. Siitä saakka Niittylahden kansanopisto on ollut toiminnassa. Lähde: Vesa Tuominen: Pohjois-Karjalan opisto 1895-1995 Vuosikirja sisältää Pohjois-Karjalan Kansanopiston vuosikertomuksen työkaudelta 1934-1935. Alussa on lyhyt henkilöhistoria kansanopiston apulaisjohtajasta ja opettajasta Liekko Hakulisesta, ja katsaus hänen toiminnastaan opiston hyväksi. Hän siirtyi eläkkeelle joukuussa 1934. Hänen seuraajaksen valittiin Iisa Iso-Aho. Kansanopiston johtajana toimi Olli Tuominen vuosina 1931-1970.
Pohjois-Karjalan kansanopiston vuosikirja lukuvuosina 1911-12 ja 1912-13
Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistys : 25-v. toimintaselostus ja kertomus v. 1934
kotiteollisuus
käsityöt
käsiteollisuus
kotiteollisuusoppilaitokset
Julkaisu sisältää Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistyksen vuosikertomuksen 1934, joka oli yhdistyksen 25. toimintavuosi. Yhdistys perustettiin 29.3.1909. Alussa on selostus Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistyksen 25-vuotisesta toiminnasta sekä katsaus kotiteollisuuden edistämiseen Pohjois-Karjalassa ennen vuotta 1909.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 65.05 KER
kalastus
kalastuspaikat
vesistöt
verotus
1500-luku
1600-luku
1700-luku
Kalastuksesta perittiin veroa kruunulle Pohjois-Karjalassa. Julkaisussa kerrotaan kruununkalastuksen tilanteesta 1500-, 1600- ja 1700-luvulla.
Könönen, Aulis V. A.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.62 KÖN
Suomen kalastusyhdistys
Pohjois-Karjalan Nuorisoseuran vuosikertomus vuodelta 1903
nuorisoseurat
Pohjois-Karjalan Nuorisoseura
Pohjois-Karjalan Nuorisoseura katsotaan perustetuksi 1.5.1894, jolloin seuran säännöt saivat senaatilta hyväksyvän allekirjoituksen. Sitä ennenkin nuorisoseuratoimintaa oli maakunnassa, vanhimmat nuorisoseurat olivat Nurmeksessa, Kiteellä, Värtsilässä ja Rääkkylässä. Myös Joensuuhun oli perustettu nuorisoseura vuonna 1891, jonka jatkoa Pohjois-Karjalan Nuoriseura oli. Toimintaa ei kuitenkaan ensimmäisenä neljänä vuonna paljon ollut. Uusi jakso alkoi 1898, jolloin valittiin uusi johtokunta ja seuran toiminta elpyi. Myös uusia seuroja perustettiin ympäri maakuntaa.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.705 POH
Pohjois-Karjalan Nuorisoseuran vuosikertomus vuodelta 1908
Ilomantsi
Pohjois-Karjalan sydäntautiyhdistys
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – ILOMANTSI
Poimintoja tekeillä olevan Pohjois-Karjalan opiston ja sen yhteydessä toimivan Isäntä- ja Emäntäkoulun kertomuksesta lukuvuosilta 1895-1902.
Pohjois-Karjalan kansanopistotyö alkoi vuonna 1895, kun osakkaita oli tarpeeksi kansanopiston opetuksen järjestämiseen. Sijaintipaikaksi tuli aluksi talollisen Kalle Puhakan kartano Kontiolahdella. Samana vuonna hyväksyttiin Pohjois-Karjalan kannatusyhdistyksen säännöt ja opiston ohjelma. Vuonna 1895 nimettiin myös opiston ensimmäinen johtokunta. Myöhemmin alettiin puuhata omaa taloa kansanopistolle. Kansanopiston uudeksi paikaksi valikoitui Niittylahti Pyhäselän rannalta ja Karjalan radan varrelta. 4.11.1902 vietettiin uuden kansanopistorakennuksen vihkiäisiä. Siitä saakka Niittylahden kansanopisto on ollut toiminnassa. Vuonna 1902 painettu kertomus sisältää poimintoja vuosikertomuksesta lukuvuosilta 1895-1902. Lähde: Vesa Tuominen: Pohjois-Karjalan opisto 1895-1995
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.6105 POI
palotoimi
palomiehet
vapaapalokunnat
kokoukset
Pöytäkirja W.P.K:n kokouksessa 14.11.–1874 (?)
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 35: HALLINTO
Pyh. Sergein ja Hermanin Veljeskunnan säännöt
Valamo
luostarit
ortodoksisuus
ortodoksinen kirkko
säännöt
Pyhien Sergein ja Hermanin veljeskunta on Suomen ortodoksisen kirkon sisälähetystyötä tekevä järjestö. Se on perustettu vuonna 1885. Järjestön yhtenä tavoitteena oli suomenkielisen toiminnan lisääminen karjalaisten ortodoksien parissa. Nimensä veljeskunta on saanut Valamon luostarin perustajista pyhistä Sergei ja Herman Valamolaisista, joita kutsutaan joskus Karjalan valistajiksi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 28.2 PYH
Rääkkylän kunnan kunnalliskertomus vuodelta 1911
kunnat
kunnalliskertomukset
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 35.405 RÄÄ
Joensuun kirjapaino O.Y.
Raittius- ja sosialipedagogiset kurssit 1948
raittius
kurssit
Joensuun Raittiusyhdistys Wesa
Suomalainen raittiusliike sai alkunsa Axel August Granfeltin perustamasta raittiusseurasta, sekä vuonna 1853 perustetusta Raittiuskirjallisuuskomiteasta. Ympäri Suomea perustettiin aatteen hengessä paikallisia raittiusyhdistyksiä. Viinan kotitarvepolton kielto vuonna 1865 vahvisti aatetta, kun viinan valmistus alkoi tuolloin keskittyä kaupunkeihin. Joensuun Raittiusyhdistys perustettiin vuonna 1884. Aluksi se toimi nimellä Joensuun Wesa. Yhdistyksen toiminnan tarkoituksena oli ehdottoman raittiuden, terveyden ja raittiiden elämäntapojen edistäminen. Samalla se kasvatti jäseniään vastuuntuntoisiksi kansalaisiksi.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37.6: PÄIHDEPOLITIIKKA
Joensuun kirjapaino O.Y. (painopaikka)
Raittiusjuhla Läpikäytävän koululla 1964
koulut
Läpikäytävän koulu
raittiusliikkeet
raittiusseurat
alkoholi
Suomalainen raittiusliike sai alkunsa Axel August Granfeltin perustamasta raittiusseurasta, sekä vuonna 1853 perustetusta Raittiuskirjallisuuskomiteasta. Ympäri Suomea perustettiin aatteen hengessä paikallisia raittiusyhdistyksiä. Viinan kotitarvepolton kielto vuonna 1865 vahvisti aatetta, kun viinan valmistus alkoi tuolloin keskittyä kaupunkeihin. Joensuun Raittiusyhdistys perustettiin vuonna 1884. Aluksi se toimi nimellä Raittiusyhdistys Wesa. Yhdistyksen toiminnan tarkoituksena oli ehdottoman raittiuden, terveyden ja raittiiden elämäntapojen edistäminen. Samalla se kasvatti jäseniään vastuuntuntoisiksi kansalaisiksi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37.6: PÄIHDEPOLITIIKKA
SKS:n kirjapaino
Rajaseudun Kansankorkeakoulu-Yhdistys ja Joensuun Keskus-Vapaaopisto työvuonna 1928-1929
Laatokan Karjala
vapaa sivistystyö
kansalaisopistot
opintokerhot
Joensuun Keskus-Vapaaopisto
Rajaseudun Kansankorkeakoulu-Yhdistys
Julkaisussa kerrotaan Pohjois-Karjalan ja Laatokan Karjalan alueella toimivan Keskus-Vapaaopiston toiminnasta työvuonna 1928-1929. Joensuun vapaaopiston alaiset opintokerhot toimivat eri puolilla Pohjois-Karjalaa ja Laatokan Karjalassa. Julkaisu sisältää myös tietoja Rajaseudun Kansankorkeakoulu-Yhdistyksen toiminnasta vuonna 1928-1929.
Teräsvuori, Olla
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.6 RAJ
Rajaseudun Kansankorkeakoulu-Yhdistys ja Joensuun Keskus-Vapaaopisto työvuonna 1929-1930
Julkaisussa kerrotaan Pohjois-Karjalan ja Laatokan Karjalan alueella toimivan Keskus-Vapaaopiston toiminnasta työvuonna 1929-1930. Joensuun vapaaopiston alaiset opintokerhot toimivat eri puolilla Pohjois-Karjalaa ja Laatokan Karjalassa. Julkaisu sisältää myös tietoja Rajaseudun Kansankorkeakoulu-Yhdistyksen toiminnasta vuonna 1929-1930.
Rajaseudun Kansankorkeakoulu-Yhdistys ja Joensuun Keskus-Vapaaopisto työvuonna 1930-1931
Julkaisussa kerrotaan Pohjois-Karjalan ja Laatokan Karjalan alueella toimivan Keskus-Vapaaopiston toiminnasta työvuonna 1930-1931. Joensuun vapaaopiston alaiset opintokerhot toimivat eri puolilla Pohjois-Karjalaa ja Laatokan Karjalassa. Julkaisu sisältää myös tietoja Rajaseudun Kansankorkeakoulu-Yhdistyksen toiminnasta vuonna 1930-1931.
Joensuun pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 38.6 RAJ
rakennukset
rakentaminen
kadut
tontit
Keisarillisen senaatin 28. 5. 1875 vahvistama Joensuun kaupungin rakennussääntö koskee rakentamista, rakennuksia, katuja ja tontteja Joensuussa. Säännöt on julkaistu myös ruotsiksi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 30-34: YLEINEN YHTEISKUNTATIEDE
Rantalan koulu
joulu