Pohjois-Karjala
Lieksa
koulut
Rantalan koulu
Lieksan kirjasto – Kauko ja Helvi Tanskasen kokoelma
Joensuu
järjestöt
rauhanliikkeet
Pohjois-Karjalan taksvärkkitoimikunta
Joensuun musiikkiopisto
Rauhanpuolustajat Pohjois-Karjalan piiri
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 30-34: YLEINEN YHTEISKUNTATIEDE
Rauman ja Itä-Suomen seminaarien juhlailta 1946
Itä-Suomen seminaari
tapahtumat
konsertit
Rauma
Rauman ja Itä-Suomen Seminaarien Towerikunnan Juhlailta Sankariwainajien muistotaulun hywäksi Raumanlinnan juhlasalissa.
Rauman ja Itä-Suomen Seminaarin Towerikunnan Juhlailta 1946
Itä-Suomen seminaarien toverikunta
musiikki
kansalaissota
puheet
J. K. V. T:n julkaisu n:o 2 Rintamalle lähtijälle! Joensuun leirissä rintamalle lähtijöille 26. p. helmik. 1918 pidetty puhe.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Karjala-kansio
Joensuun kirjapaino O.Y. (painopaikka)
Laatokan Karjala
Jaakkima
ristiäiset
kutsukortit
Kutsu Anna ja Pekka Hyttisen pojan ristiäisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
Raamattu
sitaatit
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 9: HISTORIA
Ruokalistat
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 65-68: KÄSITYÖ
Säännöt Rauhanyhdistykselle Joensuun kaupungissa
Rauhanyhdistys
säännöt
Joensuun Rauhanyhdistyksen tarkoitus oli --- "perustaa ja rakentaa rauhaa, raittiutta, siweyttä etenkin paheissa eläwien turmeltuneiden yhteiskuntalaisten auttamiseksi sekä turwattomia turwaamaan ja paheita warjelemaan hywällä waarinottamisella, neuwolla ja opetuksella, ystäwällisellä kanssapuheella, työn hankkimisella ja awulla."
Pohjois-Karjalan kirjapaino O. Y.
henkilöt
sähkeet
Smithin perheen osanotto. Joensuulainen kauppias ja sahanomistaja Carl Johan (Janne) Cederberg kuoli äkillisesti matkallaan Pariisissa 1908. Loma Hanna-puolison (Johanna Selina Parviainen) kanssa keskeytyi. Ruumis kuljetettiin takaisin Suomeen ja Joensuuhun.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Cederberg-suku
urheilu
jalkapallo
urheiluseurat
Joensuun Palloseura
JoPS
Sarjaohjelmaan on listattu kevät- ja syyskierroksen joukkueita: JoPS, Kajastus, SaPKo, MyPa, PaSa, SiU ja JoKa. Etu-ja takakannessa mainostavat Joenkulta, Kultasilta, Joensuun Tapetti ja Väri, Halosen lihajalosteet, Pukinetalo Kähkönen ja Joensuun Nahkavalmiste.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 79.3: PALLOILU
Savon työlaitoksen kertomus toiminta-ajalta 29.10.28 - 31.12.29
Savo
työlaitokset
historia
1920-luku
Mäntyharjulla sijainneen Savon työlaitoksen vuosikertomus perustamisvuodesta 1928 vuoden 1929 loppuun.
Joensuun pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 33.5805 SAV
Savon työlaitoksen toimintakertomus v. 1930
1930-luku
Mäntyharjulla sijainneen Savon työlaitoksen vuosikertomus vuodelta 1930
Savon työlaitoksen toimintakertomus v. 1931
Mäntyharjulla sijainneen Savon työlaitoksen vuosikertomus vuodelta 1931
Savon työlaitoksen toimintakertomus v. 1932
Mäntyharjulla sijainneen Savon työlaitoksen vuosikertomus vuodelta 1932
Savon työlaitoksen toimintakertomus v. 1933
Mäntyharjulla sijainneen Savon työlaitoksen vuosikertomus vuodelta 1933.
Savon työlaitoksen toimintakertomus v. 1934
Mäntyharjulla sijainneen Savon työlaitoksen vuosikertomus vuodelta 1934.
Sinetit
kirjat
Sinetti on peräisin vuonna 1841 painetusta kirjasta.
Sortavala ympäristöineen : Valamo : matkailuopas
Laatokka
Sortavala
Valamo
luostarit
luonto
matkailu
matkaoppaat
matkailukohteet
saaristot
vesiliikenne
Matkaoppaassa kerrotaan Pohjois-Laatokan alueista: Sortavalasta ympäristöineen, Laatokan saaristosta ja luonnosta sekä Valamosta. Oppaassa esitellään myös matkailureittiä sisämaahan.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 42.7 SOR
Suomen matkailuyhdistys
Sortavalan Evankelisen Seuran kahdeskymmenesseitsemäs vuosikertomus : annettu seuran vuosikokoukseen 4 p:nä kesäk. 1917
uskonnolliset järjestöt
evankelis-luterilainen kirkko
toimintakertomukset
Sortavalan evankelinen seura
Sortavalan Evankelisen Seuran 27. vuosikertomus vuodelta 1917.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 25.505 SOR
Sortavalan kaupungin lyseo : kertomus lukuvuodelta 1894-1895 : koulun toisen toimintavuoden päättäjäisiin 31 p:nä toukokuuta 1895
lyseot
Sortavalan kaupungin lyseo
Vuonna 1893 hyväksyttiin viisiluokkaisen realilyseon perustaminen Sortavalaan. Sortavalan kaupungin lyseo aloitti aluksi toimintansa kaksiluokkaisena syksyllä 1893. Ensimmäiset oppilaat saivat päästötodistuksensa viidenneltä luokalta toukokuussa 1897. Viisiluokkaisesta lyseosta haluttiin saada kuusiluokkainen valtion lyseo. Syyskuun alussa 1898 koulu aloittikin toimintansa kuusiluokkaisena Sortavalan realilyseona, ja keväällä 1901 ensimmäiset abiturientit saivat todistuksensa. Lukuvuoden 1914-1915 alussa nimi muutettiin Sortavalan lyseoksi. Lukukauden 1894-1895 vuosikertomus on koulun ensimmäinen kertomus. Sen on kirjoittanut v. t. rehtori John Lindén. Hän on kirjoittanut loppuun myös luvun kasvien prässäämisestä. Julkaisu sisältää myös K. Suomalaisen kirjoittamaa Sortavalan kouluolojen historiaa.
Lindén, John
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505 SOR
Sortavalan kaupungin lyseo 1895-1896 : kertomus lukuvuodelta 1895-1896 koulun kolmannen toimintavuoden päättäjäisiin 23 p:nä toukokuuta 1896
Vuonna 1893 hyväksyttiin viisiluokkaisen realilyseon perustaminen Sortavalaan. Sortavalan kaupungin lyseo aloitti aluksi toimintansa kaksiluokkaisena syksyllä 1893. Ensimmäiset oppilaat saivat päästötodistuksensa viidenneltä luokalta toukokuussa 1897. Viisiluokkaisesta lyseosta haluttiin saada kuusiluokkainen valtion lyseo. Syyskuun alussa 1898 koulu aloittikin toimintansa kuusiluokkaisena Sortavalan realilyseona, ja keväällä 1901 ensimmäiset abiturientit saivat todistuksensa. Lukuvuoden 1914-1915 alussa nimi muutettiin Sortavalan lyseoksi. Lukuvuoden 1895-1896 vuosikertomus on lyseon toinen. Lukukausi päättyi viikkoa aiemmin kuin tavallisesti Venäjän keisarin Nikolai II:n kruunajaisten johdosta 26.5.1896.
Sortavalan kaupungin lyseo 1896-1897 : kertomus lukuvuodelta 1896-1897 koulun neljännen toimintavuoden päättäjäisiin 28 p:nä toukokuuta 1897
Vuonna 1893 hyväksyttiin viisiluokkaisen realilyseon perustaminen Sortavalaan. Sortavalan kaupungin lyseo aloitti aluksi toimintansa kaksiluokkaisena syksyllä 1893. Ensimmäiset oppilaat saivat päästötodistuksensa viidenneltä luokalta toukokuussa 1897. Viisiluokkaisesta lyseosta haluttiin saada kuusiluokkainen valtion lyseo. Syyskuun alussa 1898 koulu aloittikin toimintansa kuusiluokkaisena Sortavalan realilyseona, ja keväällä 1901 ensimmäiset abiturientit saivat todistuksensa. Lukuvuoden 1914-1915 alussa nimi muutettiin Sortavalan lyseoksi. Lukuvuoden 1896-1897 vuosikertomus on lyseon kolmas.
Sortavalan kaupungin lyseo 1897-1898 : kertomus lukuvuodelta 1897-1898 koulun viidennen toimintavuoden päättäjäisiin 25 p:nä toukokuuta 1898
Vuonna 1893 hyväksyttiin viisiluokkaisen realilyseon perustaminen Sortavalaan. Sortavalan kaupungin lyseo aloitti aluksi toimintansa kaksiluokkaisena syksyllä 1893. Ensimmäiset oppilaat saivat päästötodistuksensa viidenneltä luokalta toukokuussa 1897. Viisiluokkaisesta lyseosta haluttiin saada kuusiluokkainen valtion lyseo. Syyskuun alussa 1898 koulu aloittikin toimintansa kuusiluokkaisena Sortavalan realilyseona, ja keväällä 1901 ensimmäiset abiturientit saivat todistuksensa. Lukuvuoden 1914-1915 alussa nimi muutettiin Sortavalan lyseoksi. Lukuvuoden 1897-1898 vuosikertomus on lyseon neljäs. Lisäksi julkaisu sisältää P. S. Fribergin artikkelin: Äidinkielen opetuksesta Sortavalan lyseossa.
Friberg, P. S.
poliisi
yleinen järjestys
järjestyssäännöt
Sortavalan kaupunginvaltuuston hyväksymä kaupungin poliisijärjestys, jonka Viipurin läänin maaherra on päätöksellään 18.3.1937 vahvistanut noudatettavaksi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 35.7 SOR
rakennukset
rakentaminen
kadut
tontit
Sortavalan rakennussääntö, jonka Keisarillisen Suomen senaatti on vahvistanut 5.10.1911 ja sisäasiainministeriö vahvistanut muutokset 6.2.1920 ja 25.1.1922.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 33.23 SOR
Sortavalan kaupungin talonomistajainyhdistyksen säännöt
kiinteistöt
omistajat
Sortavalan kaupungin Talonomistajainyhdistyksen säännöt on hyväksytty 31.3.1922.
laulujuhlat
Sortavalan laulujuhlat
Vakkosalmi
Kansanvalistusseuran yleiset laulu- ja soittojuhlat järjestettiin Sortavalassa, Laatokan Karjalassa vuosina 1896, 1906 ja 1926 ja Kalevalan riemuvuoden yleiset laulu- ja soittojuhlat vuonna 1935. Vuonna 1926 avajaissanat lausui lehtori Eliel Vartiainen ja alkajaislaulun esitti Sortavalan sekakuoro.
Kansanvalistusseuran yleiset laulu- ja soittojuhlat järjestettiin Sortavalassa, Laatokan Karjalassa vuosina 1896, 1906 ja 1926 ja Kalevalan riemuvuoden yleiset laulu- ja soittojuhlat vuonna 1935.
Sortavalan naiskotiteollisuuskoulun 50-vuotiskertomus
kotiteollisuusoppilaitokset
käsityö
käsiteollisuus
historiikit
toiminta
Sortavalan naiskotiteollisuuskoulu
Sortavalan naiskotiteollisuuskoulu aloitti toimintansa vuonna 1892 Sortavalan Rouvasväenyhdistyksen kutoma- ja käsityökouluna. Vuonna 1912 nimi lyhennettiin Sortavalan Kutoma- ja Käsityökouluksi, ja 1935 siitä tuli Sortavalan naiskotiteollisuuskoulu. Julkaisu on koulun historiikki 50-vuotisesta toiminnasta.
Nikkilä, Alma
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.509 NIK
puhelinluettelot
mainokset
Sortavalan puhelinluettelo vuodelta 1942 sisältää myös muiden Laatokan Karjalan lähipaikkakuntien puhelinnumerot.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 69.703 SOR
Suomalainen seura
Joensuun suomalainen seura oli osa 1800- ja 1900 -lukujen vaihteen suomalaisuusaatetta. Myös Joensuussa oli tuolloin ruotsinkielinen yläluokka ja sivistyneistö. Suomalaisen seuran tarkoituksena oli --- "edistää Suomen kielen käyttämistä sekä seura- että perhe-elämässä. Seura kokee myöskin voimiensa mukaan tasoittaa sitä jyrkkää, ikävätä sääty-eroitusta, joka meidän oloissamme vielä jakaa yhteiskunnan eri kerrokset niin useaan piiriin ja joka aina on huomattu olevan haitaksi kaikelle todelliselle edistymiselle." Jäsenmaksulistasta löytyy mm. seuraavia nimiä: Alopaeus, Bergholm, Björklund, Cannelin, af Enehjelm, Fabritius, Hirvonen, Neppenström, Nystén, Olsoni, Pakarinen, Parviainen, Petrelius, Paqvalen, Suihko, Uimonen, Walle, Watanen.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 06.5-06.8: KOKOUKSET
jäsenet
Joensuun suomalainen seura oli osa 1800- ja 1900 -lukujen vaihteen suomalaisuusaatetta. Myös Joensuussa oli tuolloin ruotsinkielinen yläluokka ja sivistyneistö. Suomalaisen seuran tarkoituksena oli --- "edistää Suomen kielen käyttämistä sekä seura- että perhe-elämässä. Seura kokee myöskin voimiensa mukaan tasoittaa sitä jyrkkää, ikävätä sääty-eroitusta, joka meidän oloissamme vielä jakaa yhteiskunnan eri kerrokset niin useaan piiriin ja joka aina on huomattu olevan haitaksi kaikelle todelliselle edistymiselle." Jäsenmaksulistasta löytyy mm. seuraavia nimiä: Hildén, Neovius, Palander, Walle, Petrelius, Wallenius, Vasenius, Suihko, Judin, Laamanen, Nordgren, Cannelin, Broms, Judin, Cederberg, Parviainen, Hirvonen ja Uimonen.
Suomalaisuuden liitto
Reijonen, Aino
Suomalaisuuden Liitto on perustettu Johannes Linnankosken aloitteesta J.V. Snellmanin syntymän satavuotispäivänä 12.5.1906. Suomalaisuuden Liiton perinteisenä tehtävänä on herättää ja vahvistaa kansallista tietoutta ja ajattelutapaa, sekä kaikin tavoin edistää suomalaista, erityisesti suomenkielistä kulttuuria. Puoluepolitikointi oli liitossa alun alkaen pannaan julistettu. Liiton ensimmäiseen hallitukseen kuului edustajia kaikista suomenkielisistä puolueista. Suomalaisuuden liiton Joensuun haaraosaston jäsenkirjassa vuodelta 1906 on myös otteita liiton säännöistä.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 06.5-06.8 KOKOUKSET
Koivula, Minna
Suomalaisuuden Liitto on perustettu Johannes Linnankosken aloitteesta J.V. Snellmanin syntymän satavuotispäivänä 12.5.1906. Suomalaisuuden Liiton perinteisenä tehtävänä on herättää ja vahvistaa kansallista tietoutta ja ajattelutapaa, sekä kaikin tavoin edistää suomalaista, erityisesti suomenkielistä kulttuuria. Puoluepolitikointi oli liitossa alun alkaen pannaan julistettu. Liiton ensimmäiseen hallitukseen kuului edustajia kaikista suomenkielisistä puolueista. Suomalaisuuden liiton Joensuun haaraosaston jäsenkirjassa vuodelta 1907 on myös otteita liiton säännöistä.
pankit
Suomi
asiakirjat
elintarvikkeet
Ostokortteja on käytetty Suomessa molempien maailmansotien aikana ja niiden jälkeen, viimeksi lokakuusta 1939 lähtien 1940-luvun lopulle saakka.
propaganda
Kirjapaino-Osakeyhtiö Maakunta
Turku
hautajaiset
merkkihenkilöt
Johan Ludvig Runeberg kuoli Porvoossa 6.5.1877 ja hänet on myös haudattu sinne. Myös Turussa järjestettiin hautajaisten aikaan Runebergin surujuhla.
G. W. Wilén & Co:s boktryckeri
Pielisjärvi
Kelvä
Kitsi
Sarkala
Pankakoski
Hattuvaara
terveys
Lapalien Marttayhdistys
Partalanmäen Pioneerit
Kelvän nuorisoseura
Kitsin Kilpaveikot
Surpeenvaaran koulu
Pielisen koulu
Merilän koulu
Kylänlahden kansanopisto
Läpikäytävän Raittiusyhdistys
Kelvän Nuorisoseura
Tervehdys Sortavalan diakonissalaitoksesta 1920 : 20.
Sortavalan diakonissalaitos
lähetystyö
Suomen Kirkon Sisälähetysseura perustettiin Sortavalaan vuonna 1905. Sen missiona oli soveltaa uusia diakoniatyömuotoja Suomen oloihin. Sortavalassa sijainnut Diakonissalaitos siirtyi vuonna 1906 Sisälähetysseuran omistukseen.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 25.5051 TER
Suomen Sisälähetysseuran r.y. Kirjapaino
Tolvajärvi : raja-karjalainen matkailunähtävyys ja retkeilyseutu
Korpiselkä
Tolvajärvi
maisema
retkeily
Esite sisältää Tolvajärven matkailu- ja retkeilykohteita. Korpiselässä sijaitseva Tolvajärvi kuului Korpiselän pitäjään Laatokan Karjalassa.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 42.76 TOL
Suomen rajaseutuyhdistys
Palovakuutusosakeyhtiö Pohjola
vakuutus
palovakuutus
lastenkirjastot
Sakari Topeliuksen nuorisokirjasto
1800- ja 1900 -lukujen taitteessa syntynyttä Sakari Topeliuksen nuorisokirjastoa voidaan pitää Joensuun kirjaston lasten- ja nuortenosaston edeltäjänä. Kirjaston jalona ajatuksena oli estää nuorison turmeltuminen tarjoamalla luettavaksi isänmaallista ja kristillis-siveellisen hengen elähdyttämää kirjallisuutta. Kirjaston nimi johtui siitä, että Topeliuksen kirjat olivat lapsilainaajien keskuudessa suosituimpia kautta maan. Toisaalta Topelius kuoli juuri vuonna 1898, kun nuorisokirjastoa puuhattiin Joensuuhun. Kun joensuulaislasten keräämiä lahjoitusrahoja sitten jäi yli Topeliuksen muistoseppelekassasta, loput päätettiin käyttää lasten ja nuorten kirjoihin. Vuonna 1898 perustetun Nuorisokirjastoseuran ensimmäisiä jäseniä olivat mm. Emilia Hällström, Julia Hällström ja Thilda Beyrath, jotka jo pyörittivät pienten lasten koulua. Nuorisokirjasto toimi 20 vuotta. Kirjaston toimintaa ylläpidettiin yhdistyksen jäsenten vuosimaksuilla, sakkomaksuilla sekä lahjoitusrahoin ja lahjoituskirjoin.
Jns:n seutukirjasto – Arkisto – Topelius-kirjasto -kansio
Utra
kirjastot
sahat
Joensuun kaupunginkirjasto
Utra oli 1800-luvulla suuri teollisuusyhdyskunta, jossa oli muun muassa lasitehdas ja sahat. Utraan perustettiin tehtaanisäntien myötävaikutuksella koulu, kirjasto ja kirkko. Alueella oli kirkko ja oma lääkäri, tehtaankoulu aloitti toimintansa jo vuonna 1861 ja sen yhteydessä toimi myös kirjasto. Kun sahan toiminta loppui, kirjasto jatkoi toimintaansa vielä jonkin aikaa. Utraan perustettiin 1949 piirikirjasto, joka jatkoi Joensuun kaupunginkirjaston sivukirjastona vuodesta 1954 lähtien.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 02: KIRJASTOTOIMI
Vapaaehtoinen Palosammutuskunta 1881—1893
palomiehet
palotoimi
vapaapalokunnat
Joensuun Vapaaehtoinen Palosammutuskunta v. 1881-1893, kertoelma kunnan vaiheista. Kokoillut A. Ryynänen.
Ryynänen, Antti
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 35: HALLINTO
juhlat
käsiohjelmat
Vapaussoturien huoltosäätiö
Kansalaissodan päättymisen maakunnallinen 40-vuotisjuhla järjestettiin 15.5.1958. Ohjelmassa oli mm. seppeleiden lasku ja paraati. Esiintyjälistalta löytyy seuraavia nimiä: kansanedustaja Raino Hallberg (tervehdyssanat), Joensuun Mieslaulajat johtajanaan Ilmari Harju sekä Varuskunnan soittokunta. Paikalla olivat myös jääkärikenraalim. E. Raappana, jääkärieversti A. R. Sainio ja jääkärikenraali L. Oesch. Hartauden piti rovasti Antti Kukkonen ja puheen invalideille kapteeni Ossian Lavola.
Vapaussodan päättymisen 40-vuotisjuhla : ohimarssin kartta
Kansalaissodan päättymisen maakunnallinen 40-vuotisjuhla järjestettiin 15.5.1958. Ohjelmassa oli mm. seppeleiden lasku ja paraati. Esiintyjälistalta löytyy seuraavia nimiä: tervehdyssanat kansanedustaja Raino Hallberg, Joensuun mieslaulajat johtajanaan Ilmari Harju ja Varuskunnan soittokunta. Paikalla olivat myös jääkärikenraalim. E. Raappana, jääkärieversti A. R. Sainio ja jääkärikenraali L. Oesch. Hartauden piti rovasti Antti Kukkonen ja puheen invalideille kapteeni Ossian Lavola. Ohimarssin lähtöpaikkana oli kauppatori. Sieltä marssi kulki reittiä Siltakatu - Kirkkokatu - Koskikatu - Rantakatu - Ilosaari.
Värtsilän Teknillinen oppilaitos
Niinivaara
Suomi-Neuvostoliitto-seura
WTOL:n oppilasyhdistys ry
Jns:n seutukirjasto:n maakuntaosasto – Pienpainatteet – 30-34: YLEINEN YHTEISKUNTATIEDE
W.P.K:n miehistölle myönnetyt kunniamerkit
Walamo : opas ja kartta matkailijoita varten = a short handbook and an annexed map for travellers = ein kurzer Führer mit der Karte über die Umgegend
Karjala
ortodoksinen kirkko
Valamon luostari
Valamon luostari kuului 1900-luvun alussa Suomen kreikkalais-katoliseen kirkkokuntaan. Se sijaitsee saariryhmällä Laatokassa noin 40 km Sortavalasta. Sinne on voinut tehdä laivamatkoja ja tutustua luostarin elämään ja majoittua luostarin vieressä sijaitsevaan hotelliin. Matkaoppaassa on kartta luostarin saarista.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 42.7 WAL
Luostarin johtokunta