Joensuu
kauppiaat
hautajaiset
Hirvonen, Simo
Kutsu kauppias Simo Hirvosen hautajaisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Olsoni-suku
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
henkilöt
kutsukortit
Kutsu Kustaa Armas Pärnäsen hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Digitoidut
Kutsu Maria Amalia Tavastin hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA
Hautajaiskutsu : Maria Kristina Neppenström
Neppenström, Maria
Kutsu Maria Kristina Neppenströmin hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Neppenström-suku
Parviainen, Maria
Kutsu Maria Parviaisen hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Parviainen-suku
Kutsu Maria Waakanaisen hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hiltunen-suku
Hautajaiskutsu : Nelly Kristina Cederberg
Cederberg, Nelly
Kutsu Nelly Kristina Cederbergin hautajaisiin.
Parviainen, Petter
Kutsu kauppaneuvos Petter Parviaisen hautajaisiin. Petter Parviainen (1824–92) oli talonpoikaissyntyinen kauppaneuvos, laivanvarustaja ja sahateollisuusmies. Petterillä oli Joensuussa oma kauppahuone ja hän harjoitti tukku- ja vähittäiskauppaa laidasta laitaan: aluksi oravannahkoja, peuransarviliimaa, pajunkuorta nahkojen parkitusaineeksi, vuotia, marjoja, sieniä, lintuja; sittemmin voita, viljaa, viiniä, kankaita, lasi- ja posliinitavaraa. Tavaraa tuotiin ulkomaita myöden ja vietiin mm. Pietariin. Petter harjoitti liiketoimintaa myös veljistään kahden, Simo Parviaisen ja Heikki Parviaisen kanssa. Hän rakennutti yhdessä toisten kaupungin liikemiesten kanssa tukun laivoja kaupankäyntiin. Petter Parviainen perusti kauppias Gustaf Cederbergin (1823–75) kanssa Penttilän ja Karsikon sahat 1870-luvulla. Viinan kotipolton kielto 1866 avasi liikemiehille hyvän sauman: Petter oli osakkaana myös Joensuun Paloviinayhtiössä, jolla oli tislaamo Tori- ja Malmikatujen kulmassa.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
Kutsu Rudolf Nysténin hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Nystén-suku
Hautajaiskutsu : satulaseppä Wilhelm Granskog
Granskog, Wilhelm
Kutsu Wilhelm Granskogin hautajaisiin. Granskog oli Joensuun raittiusseuran kantavia voimia sekä Joensuun Käsityö- ja Teollisuusyhdistyksen perustajia.
Parviainen
Simo
Kutsu piirilääkäri Simo Parviaisen hautajaisiin.
Kutsu Thor Kockin hautajaisiin.
Hautajaiskutsu : Wilhelmina Elisabeth Tawast
Kutsu Wilhelmina Elisabeth Tawastin hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Olsoni-suku
Hautajaiskutsu : Wille Hämäläisen puoliso
Kutsu Wille Hämäläisen puolison hautajaisiin.
Hamina
Kutsu konsuli William Siparin hautajaisiin.
Kutsu Johan Victor Mannelinin hautajaisiin.
Suomi
sisällissodat
kansalaissota
huolto
avustustoiminta
elintarvikeapu
Sota-ajan Valistustoimikunnan julkaisu Joensuussa 1918. Se sisältää ohjeita huollosta kansalaissodassa oleville valkoisille joukoille.
Peltonen, Erkki
Huoltopäivät : Joensuun kaupungintalon suuressa kokoushuoneessa maalisk. 30-31 p:nä 1941
Pohjois-Karjala
järjestöt
sosiaaliturva
sosiaalityö
sosiaalihuolto
Pohjois-Karjalan Huoltoväen yhdistys
Pohjois-Karjalan Huoltoväen yhdistys rekisteröitiin vuonna 1938 omaksi yhdistykseksi. Järjestö oli Pohjois-Karjalan Sosiaaliturvayhdistyksen edeltäjä. Uusi nimi ja uudet säännöt tulivat voimaan vuonna 1977. Alussa tärkeimmät tehtävät olivat: - lakisääteisen huoltotyön alalla toimivien henkilöiden kokoaminen yhteistoimintaan huoltomenetelmien kehittämiseksi - alalla työskentelevien tieto- ja taitomäärien lisääminen Yhdistyksen vahvana toiminnallisena painopisteenä alkuvuosista lähtien olivat koulutus ja opintotoiminta ja erilaiset neuvottelupäivät. Huoltopäivät, jonka yhteydessä pidettiin Pohjois-Karjalan Huoltoväen yhdistyksen vuosikokous, pidettiin Joensuussa 30. -31.3.1941.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37 SOSIAALIPOLITIIKKA
Lieksa
koulut
Peltolan koulu
konsertit
käsiohjelmat
Lieksan kirjasto – Kauko ja Helvi Tanskasen kokoelma
Israelin kannatus, takaus ja autuus : jäähyväisiksi Herran ystäville J:stä 3.6.1891
saarnat
herätysliikkeet
evankelis-luterilainen kirkko
Pietari Kurvinen (18. heinäkuuta 1842 Ilomantsi – 25. marraskuuta 1925 Karkku) oli yksi ensimmäisistä Ambomaalla toimineista suomalaisista lähetysaarnaajista vuosina 1868-1875. Kurvinen oli kansanomainen julistaja, jonka vaikutus monissa paikoissa oli huomattava. Pietari Kurvisen muistomerkki on pystytetty Ilo­mantsin kirkon pihalle. Pietari Kurvisen isä oli Paavo Kurvinen ja äiti Kristiina Ikonen. Hänen äitinsä oli tunnetun lauluntekijän ja laulajan Mateli Kuivalatar Ikosen tytär. Sananjulistuksen lisäksi Pietari Kurvinen julkaisi paljon erilaisia hengellisiä kirjoituksia ja uskonnollisia kirjoja. Käsillä oleva julkaisu on yksi hänen saarnoistaan.
Kurvinen, Pietari
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 2 USKONTO
Tekijä
fin
Itä-Karjalan kansanopisto : vuosikirja 1938
Karjala
Impilahti
kansanopistot
historia
toimintakertomukset
Itä-Karjalan kansanopisto
Itä-Karjalan kansanopisto perustamiseen Laatokan Karjalassa saatiin lupa 8.3.1906, ja samana syksynä kansanopisto aloitti toimintansa Impilahden Viipulanniemessä. Siellä opisto toimi vuoteen 1939 asti, kunnes sota-aika katkaisi opetuksen. Kansanopisto siirrettiin Punkaharjun Valoniemeen, jossa se toimii edelleen. Vuosikirja sisältää Itä-Karjalan kansanopiston vuosikertomuksen ajalta 1.7.1937-6.7.1938.
Kuusamo, Kaarlo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.61 ITÄ
Itä-Karjalan kansanopiston vuosikirja 1907
asutushistoria
kotiteollisuus
Itä-Karjalan kansanopisto perustamiseen Laatokan Karjalassa saatiin lupa 8.3.1906, ja samana syksynä kansanopisto aloitti toimintansa Impilahden Viipulanniemessä. Siellä opisto toimi vuoteen 1939 asti, kunnes sota-aika katkaisi opetuksen. Kansanopisto siirrettiin Punkaharjun Valoniemeen, jossa se toimii edelleen. Vuosikirja sisältää Itä-Karjalan kansanopiston ensimmäisen vuosikertomuksen 1906-1907, jonka on laatinut U. Karttunen sekä artikkelit: Martti Kivilinna: Tietoja itäisen Karjalan asutuksesta 1500-luvulla Iivo Härkönen: Karjalan kysymys Lauri Mäkinen: Olisiko kotiteollisuudesta Itä-Karjalaan Lauri Kristian Relander: Sananen Suomen kylvösiemenyhdistyksestä ja sen tehtävistä Vuosikirjassa on myös kaksi Iivo Härkösen runoa.
Laatokan Karjala
Tolvajärvi
Valamo
Pielisjoki
Koli
Ilomantsi
Koitajoki
matkailu
luontokohteet
nähtävyydet
laivaliikenne
kulkuneuvot
aikataulut
matkaoppaat
Matkailuesite Punkaharjulta Tolvajärven ja Joensuun, Kolin ja Koitereen ja Koitajoen kautta Ouluun, Oulujokeen ja Petsamoon. Esitellään matkailureittejä ja kulkuneuvoja. Esitteen teksti on myös englanniksi ja saksaksi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 42.76
Joensuun kaupungin retkeilylautakunta
fi de en
Jamalin kansakoulun äitienpäiväohjelma 1954
Jamalin koulu
äitienpäivä
raittius
raittiusliikkeet
raittiusseurat
Raittiusyhdistys Vesa
Joensuun Raittiusyhdistys perustettiin 22.1.1884. Aluksi se toimi nimellä Raittiusyhdistys Wesa. Yhdistyksen toiminnan tarkoituksena oli ehdottoman raittiuden, terveyden ja raittiiden elämäntapojen edistäminen. Samalla se kasvatti jäseniään vastuuntuntoisiksi kansalaisiksi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37.6: PÄIHDEPOLITIIKKA – Satulaseppä Granskogin papereita
Joensuu 100 vuotta : kaupungivaltuuston esityslista
juhlavuodet
kaupunginvaltuustot
kokoukset
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle Joensuun kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1948 kaupunki vietti 100-vuotisjuhlaansa. Kaupunginhallitus päätti kuitenkin, että juhlaa vietetään vasta seuraavana vuonna 1949. Juhlapäivänä myös kaupunginvaltuusto piti tavallista juhlavamman kokouksen. Esityslistalla on seuraavat asiat: kaupungin viran- ja toimenhaltijoiden ja työntekijöiden leski- ja orpoeläkesääntö, kaatuneiden hautamuistomerkki sekä ansiomerkit.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 9: HISTORIA
Pohjois-Karjalan kirjapaino O.Y.
Joensuu 100 vuotta : juhlaillallisen istumajärjestys
juhlat
illalliset
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle Joensuun kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1948 kaupunki vietti 100-vuotisjuhlaansa. Kaupunginhallitus päätti kuitenkin, että juhlaa vietetään vasta seuraavana vuonna 1949.
Joensuu 100 vuotta : juhlaillallisen kutsukortti
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1948 kaupunki vietti 100-vuotisjuhlaansa. Kaupunginhallitus päätti kuitenkin, että juhlaa vietetään vasta seuraavana vuonna 1949.
Joensuu 100 vuotta : juhlajumalanpalvelus
jumalanpalvelus
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle Joensuun kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1948 kaupunki vietti 100-vuotisjuhlaansa. Kaupunginhallitus päätti kuitenkin, että juhlaa vietetään vasta seuraavana vuonna 1949. Juhlajumalanpalveluksen ohjelmasta löytyy sellasia nimiä kuin lääninrovasti Anselmi Pärnänen, teol. lis. Aaro Siljamäki, urkuri J. S. Ristiharju ja Joensuun kirkkokuoro.
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle Joensuun kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1948 kaupunki vietti 100-vuotisjuhlaansa. Tuona päivänä myös kaupunginvaltuusto piti tavallista juhlavamman kokouksen. Varsinaisen koko kaupungin juhlan pitäminen oli päätetty siirtää vuoteen 1949. Kokouksen aihelistalla olivat mm. seuraavat asiat: vanhainkodin perustaminen, Kosti Aaltosen lahjoitus urheilutaloa varten, voimistelu- ja voimailusalien rakentaminen uuteen kansakoulurakennukseen ja esitys väkijuomien tarjoilun lopettamisesta kaupungin järjestämissä tilaisuuksissa.
Joensuun Kirjapaino osakeyhtiö
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1948 kaupunki vietti 100-vuotisjuhlaansa. Kaupunginhallitus päätti kuitenkin, että juhlaa vietetään vasta seuraavana vuonna 1949. Juhlaohjelmasta löytyy mm. sellaisia esiintyjänimiä, kuten mus. luutnantti U. Kajova, kaupunginvaltuuston 2. varapuheenjohtaja Arvi Drockila, laulajatar Tii Niemelä, professori Oiva Soini, taiteilija Yrjö Jyrinkoski, pianotaiteilija Pentti Koskimies, teatterinjohtaja Lauri Leino, kaupunginjohtajan varamies Y. A. Kankaanrinta, Joensuun Naisvoimistelijat, Kataja, Yritys, Suomen Shakkiliitto, Taiteenystävät, Kalevaiset, Palloseura, Pallo-Toverit, Varuskunnan soittokunta, Joensuun Mieslaulajat, Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistys, Joensuun Verkkopalloseura, Joensuun Uimaseura, Kaupunginteatteri sekä juhlien järjestelyvastaavana Ilkka Koivula.
ruokalistat
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet
Joensuu 100 vuotta : Taiteenystävien 5. vuosinäyttely
taide
kuvataiteilijat
Joensuun Taiteenystävät
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle Joensuun kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1948 kaupunki vietti 100-vuotisjuhlaansa. Kaupunginhallitus päätti kuitenkin, että juhlaa vietetään vasta seuraavana vuonna 1949. Taiteenystävien näyttelyluettelosta löytyy seuraavia taiteilijanimiä: Albin Kaasinen, Eero Lehikoinen, Mikko Oinonen, Kaarina Hirvonen, V. Höytämö, V. Jalava, Alfred Ketola, Martti Könönen, V. O. Lappalainen, Eino Pakarinen, Veijo Penttinen, Yrjö Piipponen, Tapani Raittila, Reino Rissanen, Yrjö Rissanen ja V. A. Timonen.
urheilukilpailut
Joensuun Kataja
Joensuun Yritys
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle Joensuun kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1948 kaupunki vietti 100-vuotisjuhlaansa. Kaupunginhallitus päätti kuitenkin, että juhlaa vietetään vasta seuraavana vuonna 1949. Juhlaohjelmasta löytyy sellaisia nimiä, kuten mus. luutnantti U. Kajova, kaupunginvaltuuston 2. varapuheenjohtaja Arvi Drockila, laulajatar Tii Niemelä, professori Oiva Soini, taiteilija Yrjö Jyrinkoski, Joensuun Naisvoimistelijat, pianotaiteilija Pentti Koskimies ja teatterinjohtaja Lauri Leino.
Ilosaari
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1898 kaupunki vietti 50-vuotisjuhlaansa.
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle Joensuun kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1898 kaupunki vietti 50-vuotisjuhlaansa.
tapahtumat
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle kaupungin vuonna 1848. Joen suistossa oli jo tuolloin asutusta. Pääasiassa asutus oli keskittynyt Utraan. Utra oli 1800-luvulla suuri teollisuusyhdyskunta, jossa oli muun muassa lasitehdas (1874–1906) ja sahat. Kaupungin väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen.
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi ruutukaavalle Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1898 kaupunki vietti 50-vuotisjuhlaansa. Juhlapuheen piti kirjailija ja suomentaja Walter J. Snellman. Hän toimi Joensuussa myös oppikoulun opettajana. Viimeksi Snellman oli Helsingin suomalaisen normaalilyseon klassisten kielten yliopettajana 1930–1934. Snellman sai professorin arvonimen 1947.
Joensuu 50 vuotta : pääsylippu tanssijaisiin
tanssiaiset
Pääsylippu Joensuun kaupungin 50-vuotisessa juhlassa 30.11.1898
Joensuu 50 vuotta : pääsylippu tanssijaisiin (2)
Tanssiaiskutsu / pääsylippu Joensuun kaupungin 50-vuotisessa juhlassa 30.11.1898
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi ruutukaavalle Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1923 kaupunki vietti 75-vuotisjuhlaansa.
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1923 kaupunki vietti 75-vuotisjuhlaansa.
Joensuu 75 vuotta : kutsu juhlatoimikunnan jäseneksi
toimikunnat
Joensuu 90 vuotta : juhlaillallisen menu
valokuvat
rakennukset
kadut
Joensuu Suomi Finland Sarja 1 Vuosisadan alun valokuvasarjassa on kuvattuna rautatieasema, Pielisjoki, kanava, kaupungintalo, Pielisjoen linna, Hotelli Pielishovi, tori, kirkko ja Länsisatama.
Reinikainen, E.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Valokuvat - Joensuu
säännöt
urheiluseurat
liikunta
terveys
Kalevaiset
Joensuun Kalevaiset oli urheilun yleisseura. Se perustettiin vuonna 1913. Seura rekisteröitiin vuonna 1923 nimellä Voimistelu- ja Urheiluyhdistys Joensuun Kalevaiset. Seuran tarkoituksena oli mm. --- kohottaa jäsentensä ruumillista terveyttä ja herättää ympäristössään harrastusta järkiperäiseen terveydenhoitoon sekä hankkia jäsenilleen tilaisuutta käytännölliseen voimistelun harjoittamiseen.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Kokoelma sääntöjä ja asetuksia – PKKO 33.04 KOK
Joensuun kauppakoulu : kertomus neljännestä toimintavuodesta 1912-1913. Kauppa-apulaiskoulu : kertomus ensimäisestä toimintavuodesta 1912-1913
kauppakoulut
Joensuun kauppakoulu
Joensuun kauppa-apulaiskoulu
Joensuun kauppakoulun vuosikertomus koulun neljänneltä toimikaudelta 1912-1913. Se sisältää myös Kauppa-apulaiskoulun ensimmäisen toimikauden vuosikertomuksen samoilta vuosilta sekä koulun historiaa.
Honkavaara, O.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.54205 JOE
Joensuun Kauppakoulu ja Kauppa-apulaiskoulu 1913-1914
Joensuun kauppakoulun vuosikertomus koulun viidenneltä toimikaudelta 1913-1914. Se sisältää myös Kauppa-apulaiskoulun vuosikertomuksen samoilta vuosilta.
Ikola, Niilo