Joensuun Kauppakoulu ja Kauppa-apulaiskoulu 1914-1915
Joensuu
kauppakoulut
toimintakertomukset
Joensuun kauppakoulu
Joensuun kauppa-apulaiskoulu
Joensuun kauppakoulun vuosikertomus koulun kuudenneltä toimikaudelta 1914-1915. Se sisältää myös Kauppa-apulaiskoulun vuosikertomuksen samoilta vuosilta.
Ikola, Niilo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.54205 JOE
Joensuun kauppakoulu ja kauppa-apulaiskoulu 1915-1916
Joensuun kauppakoulun vuosikertomus koulun seitsemänneltä toimikaudelta 1915-1916. Se sisältää myös Kauppa-apulaiskoulun vuosikertomuksen samoilta vuosilta.
Joensuun kauppakoulu ja kauppa-apulaiskoulu 1916-1917
Joensuun kauppakoulun vuosikertomus koulun kahdeksannelta toimikaudelta 1916-1917. Se sisältää myös Kauppa-apulaiskoulun vuosikertomuksen samoilta vuosilta.
Joensuun kauppakoulu ja kauppa-apulaiskoulu 1917-1918
Joensuun kauppakoulun vuosikertomus koulun yhdeksänneltä toimikaudelta 1917-1918. Se sisältää myös Kauppa-apulaiskoulun vuosikertomuksen samoilta vuosilta.
Joensuun kauppakoulu ja kauppa-apulaiskoulu 1918-1919
Joensuun kauppakoulun vuosikertomus koulun kymmenenneltä toimikaudelta 1918-1919. Se sisältää myös Kauppa-apulaiskoulun vuosikertomuksen samoilta vuosilta.
Teivaala, H. J.
Joensuun kaupungin kansakoululaitoksen ohjesäännöt 1896
säännöt
koulut
kansakoulu
Kansakoululaitoksen isä Uno Cygnaeus esitti ajatuksen kansakouluista. Niiden tarkoituksena oli kehittää ruumillisia ja henkisiä taitoja ja antaa tasapuolisesti kaikkia elämässä tarvittavia tietoja ja taitoja myös tytöille.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 38.52: PERUSKOULUT
Joensuu kirjapaino O.Y. (painopaikka)
Joensuun kaupungin Käsityö- ja Tehdas-yhdistyksen säännöt
järjestöt
käsityö
käsityöläiset
Joensuun kaupungin käsityö- ja tehdasyhdistyksen säännöt
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 06.1: YHDISTYKSET, SÄÄTIÖT, SEURAT, KERHOT
Pohjois-Karjalan kirjapaino O. Y.
Joensuun kaupungin kunnalliskodin ohjesääntö
kunnalliskodit
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 33.04 KOK
Joensuun kaupungin lihantarkastuksen ohjesääntö
terveys
Lihanmyyntiä alettiin Joensuussa tarkemmin valvoa vuoden 1905 jälkeen. Kaupunki yritti järjestää lihantarkastuksen järjestämistä jo vuonna 1899, mutta vielä vuonna 1907 senaatti hylkäsi ohjesäännöt puuttellisina. Vastustajina ja valittajina olivat torikauppiaat ja teurastajat. Tarkastuksista koituvat kulut koettiin turhan suuriksi. Myös lahtihuonetta torikauppiaat pitivät herrojen keksintönä. Teurashuonetta varten alettiin kerätä viinavoittovaroja jo 1903 mutta vasta 1913 laitos päätettiin rakentaa Pielisjoen ja Kurapuron väliselle niemelle.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 30-34: YLEINEN YHTEISKUNTATIEDE
Joensuun kaupungin maistraatin työjärjestys
maistraatit
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 35: HALLINTO
Pohjois-Karjalan kirjapaino Oy.
Joensuun kaupungin metsälautakunnan ohjesääntö
lautakunnat
metsät
metsänhoito
metsänvartijat
Joensuun kaupungin metsälautakunnan ohjesäännön allekirjoittivat vuonna 1917 Oskari Lavola ja Niilo E. Lampinen.
autot
ajoneuvot
taksit
Ensimmäistä autoa saatiin Joensuussa odottaa vuoteen 1908. Vuoden 1912 pika-ajureille laadituissa säännöissä puhutaan vielä reellä kyyditsemisestä.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Kokoelma sääntöjä ja asetuksia – PKKO 33.04 KOK
poliisi
Joensuun kaupungin ensimmäinen poliisijärjestys laadittiin heti kaupungin perustamisen jälkeen, vuonna 1849. Tätä sääntökokoelmaa muokattin vuosien varrella ja sinne lisättiin erilaisia kieltoja ja käskyjä. Kiellettyä oli alasti uiminen joessa, silmänkääntö- ja akrobatiatemppujen ja opetettujen eläinten esittely ilman lupaa sekä hiihto ja mäenlasku kaduilla. Myös naamioituneena esiintyminen kaduilla oli kymmenen markan sakon uhalla kielletty.
Joensuun kaupungin rahatoimikamarin ohjesäännöt
rahatoimi
Joensuun kaupungin Rahatoimikamarin ohjesäännön on vahvistanut Suomen Senaatti 17.1.1918.
Joensuun kaupungin rakennuskonttorin alaisten työmaiden työsääntö
rakentaminen
Joensuun kaupungin rakennuskonttorin alaisten työmaiden työsäännön ovat allekirjoittaneet osastopäällikkö ja esittelijäneuvos Einar Böök sekä toimistopäällikkö, ammattienylitarkastaja Onni A. Pyykkö.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 30-34: YLEINEN YHTEISKUNTATIEDE
rakennukset
tontit
Joensuun kaupungin rakennussäännön vuodelta 1917 on Keisarillinen Suomen Senaatti vahvistanut 15.9.1916. Se sisältää määräyksiä koskien rakennuksia, rakentamista, tonttia ja puhtaanapitoa Joensuussa. Rakennussäännöt sisältävät seitsemän lukua ja 118 eri pykälää.
Joensuun kaupungin satamajärjestys ynnä taksa, jonka mukaan liikenne-, laituri- ja silta-, satama-, mittaus-, vaaka- sekä torimaksut lasketaan ja ylöskannetaan
satamat
tavaraliikenne
laivaliikenne
maksut
Joensuun kaupungin satamajärjestys vuodelta 1897 sisältää säännöt satamassa liikennöiville laivoille, tavaroiden purkamiseen ja lastaamiseen sekä sekä säännöt satamapäälliköille: tuulaakikirjurille ja satamamestarille. Julkaisu sisältää myös taksat, jonka mukaan tavaroiden liikenne-, laituri-, silta- ja satamamaksut peritään sekä torimaksut.
Joensuun kaupungin terveydenhoitojärjestys
terveydenhuolto
Kaupungin terveysasiat siirtyivät vuonna 1880 terveyshoitokunnan valvontaan. Se oli elin, johon kuuluivat pormestari, kaupunginlääkäri ja muutamia muita henkilöitä. Terveydenhoitolautakunnan tehtäväalueeseen kuuluivat erilaiset terveyden- ja sairaanhoitoon liittyvät asiat. Näitä olivat mm. kulkutautien leviämisen ehkäiseminen ja erilaiset tarkastukset, mm. hygieniaan, jätteisiin, elintarvikkeisiin ja työväelle tarkoitettujen asuntojen tarkastukset.
Joensuun kirjapaino O.Y. (painopaikka)
Joensuun kaupungin työväen yhdistyksen säännöt
työväenyhdistykset
Joensuun Työväenyhdistys
Työväenyhdistys perustettiin Joensuuhun vuonna 1888. Kuopion läänin kuvernööri vahvisti säännöt 7.4.1888.
Joensuun kaupungin vaivaishoidon ja vaivaistalojen ohjesäännöt
köyhäinhoito
vaivaistalot
Kaupungissa eli aina ihmisiä, jotka eivät itse pystyneet elättämään itseään. Vaivaishoitoasetuksen mukaan huollettavia olivat mielisairaat, työkyvyttömät ja alle 16-vuotiaat orpolapset. Kaupungin alkuvuosina he eivät vielä olleet virallinen ongelma: avustettavien määrä oli vuonna 1865 neljä. Aluksi köyhäinhoito kuului kirkolle ja yksityisille tahoille, kuten Rouvasyhdistykselle. Nämä tahot valitsivat mieluiten kuitenkin kohteekseen orpolapset. Ajan tapa oli antaa huollettavat elätteelle vähimmästä hinnasta. Vuonna 1879 köyhäinhoito kunnallistettiin. Köyhäin työhuone- ja vaivaismaja sekä kerjäläisten työkoti ja ruokalaitos olivat erilaisia tilapäisratkaisuja. Vasta vuonna 1896 Rantalan tilat kunnostettiin vaivaistaloksi. Asukkaat patistettiin omatoimisuuteen ja talon ylläpitotöihin: asukkaille tarjottiin --- tilaisuutta askaroimiseen ja työhön; -- laiskat joutuivat tekemään työtä itsensä ja omaistensa ylläpidoksi.
Joensuun kaupungin valtuusmiesten työjärjestys ja sihteerin ohjesääntö
luottamusmiehet
kaupunginvaltuutetut
valtuustot
Valtuusmiesten työjärjestyksessä vuodelta 1915 on ohjeita kokouksista ja asioiden käsittelystä sekä valiokunnista. Julkaisuun sisältyy myös valtuusmiesten sihteerin ohjesääntö. Kunnanvaltuusmiehet olivat kunnanvaltuutettujen edeltäjiä ja he kokoontuivat kuntakokouksissa, joka oli kunnanvaltuuston edeltäjä.
Joensuun kaupunginkirjasto - Pohjois-Karjalan maakuntakirjasto : käyttösäännöt
kirjastot
Joensuun kaupunginkirjasto
Kirjastolautakunnan 27.10.1977 hyväksymät Joensuun kaupunginkirjaston käyttösäännöt.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet: 02 Kirjasto
sairaalat
Joensuun kaupunginsairaalan ohjesäännöistä voi lukea, että sairaalan päätarkoituksena oli ---"estää tarttuvien kuumetautien leviämistä kaupungissa". Sairaalaan otettiin sen tähden etupäässä hoidettaviksi henkilöitä, jotka sairastivat sanottuja tauteja. Jos näitä tauteja ei liikkunut, otettiin sairaalaan, mikäli tila myönsi hoidettaviksi henkilöitä, jotka sairastivat muita akuuttisia tahi kroonillisia tauteja, paitsi mielenvikaisia ja niitä, joissa oli kuppatauti, isorokko tahi kolera.
Joensuun kaupunginvaltuuston esityslista 28.1.1949
kaupunginvaltuustot
kokoukset
Joensuun kaupunginvaltuuston varsinainen kokous istuntohuoneessa kaupungintalossa perjantaina 28 p:nä tammikuuta 1949 klo 19. Kokouksen esityslistalla oli mm. poliisilaitoksen määrärahat, Savon Työlaitoksen edustajan vaali, kunnallisvero ja sähkölaitoksen tariffi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 9: HISTORIA
Joensuun kaupunginvaltuuston kokous 28.1.1949, liite
Joensuun klassillinen lyseo : kertomus lukuvuodelta 1903-1904
Joensuun lyseo
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1903-1904. Sisältää artikkelin Joensuun lyseon rahakokoelma / järjestänyt J. W. Ronimus.
Cannelin, Knut
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505 JOE
Joensuun klassillinen lyseo : kertomus lukuvuodelta 1904-1905 vuositutkintoon 21 p. toukok. 1905
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1904-1905.
Joensuun klassillinen lyseo : kertomus lukuvuodelta 1905-1906 vuositutkintoon 31 p. toukok. 1906
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1905-1906 sisältää myös artikkelin: Gabr. v. Pfaler: Mietteitä ja toivomuksia voimistelun opetuksen suhteen.
Joensuun klassillinen lyseo : kertomus lukuvuodelta 1906-1907 vuositutkintoon 31 p. toukok. 1907
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1906-1907
Joensuun klassillinen lyseo : kertomus lukuvuodelta 1907-1908 vuositutkintoon 30 p. toukok. 1908
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1907-1908.
Joensuun klassillinen lyseo : kertomus lukuvuodelta 1908-1909 vuositutkintoon 28 p. toukok. 1909
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1908-1909.
Wegelius, K. A.
Joensuun klassillinen lyseo : kertomus lukuvuodelta 1909-1910 vuositutkintoon 31 p. toukokuuta 1910
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1909-1910. Sisältää myös luvun: Lyhyt tasotrigonometrian oppimäärä klassillisia lyseoita varten / kirjoittanut Aaro Markkanen.
Joensuun klassillinen lyseo : kertomus lukuvuodelta 1910-1911 vuositutkintoon 31 p. toukokuuta 1911
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1910-1911. Julkaisu sisältää myös artikkelit: Johan Fredrik Blomqvist: Pieni kouluhygienian opas; Onni Johannes Brummer: Piirteitä sodan tuottamista rasituksista Kyminkartanon läänissä vuosina 1808-1809.
Joensuun klassillinen lyseo : kertomus lukuvuodelta 1911-1912 vuositutkintoon 25 p. toukokuuta 1912
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1911-1912. Julkaisu sisältää myös erilaisia ohjeita ja määräyksiä liittyen koulun toimintaan. Siinä esitellään mm. opetusvälineitä ja kerrotaan koulun pihamaan istutuksista.
Joensuun klassillinen lyseo : kertomus lukuvuodesta 1912-1913
kokoelmat
kivilajit
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1912-1913. Sisältää myös K. A. Wegeliuksen artikkelit: 1. Mitä hyötyä on vanhioen kielten, latinan ja kreikan lukemisesta oppikouluissamme? 2. Mitä tietää esitys: kansakoulu kokonaisuudesssaan oppikoulujemme pohjakouluksi? Sekä: Johannes Laine: Luettelo Joensuun lyseon geologisista ja mineralogisista kokoelmista.
Joensuun klassillinen lyseo : kertomus lukuvuodesta 1913-1914 vuositutkintoon 29 p. toukok. 1914
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1913-1914.
Joensuun lyseo : kertomus lukuvuodesta 1928-1929
Joensuun lyseon vuosikertomus lukukaudelta 1928-1929.
Wirtamo, K.
Jns:n pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 38.505 JOE
Joensuun lyseo : kertomus lukuvuodesta 1929-1930
Joensuun lyseon vuosikertomus lukukaudelta 1929-1930.
Joensuun lyseo : kertomus lukuvuodesta 1931-1932
Joensuun lyseon vuosikertomus lukukaudelta 1931-1932.
Laine, Johannes
Joensuun lyseo : kertomus lukuvuodesta 1932-1933
Joensuun lyseon vuosikertomus lukukaudelta 1932-1933.
Könönen, Aulis V. A.
Joensuun lyseo : kertomus lukuvuodesta 1933-1934
Joensuun Näytelmäseura : Simson ja Delila
teatteri
näytelmät
Joensuun Näytelmäseura
Joensuun musiikkiyhdistys
juhlat
Joensuussa toimi 1900-luvun alussa kaksi teatteriryhmää: Työväenyhdistyksen näytelmäseura sekä Joensuun näytelmäseura. Joensuun näytelmäseuran käsiohjelmasta vuodelta 1914 löytyy mm. seuraavia nimiä: Eino Pakarinen, Aino Pakarinen, Hanna Varis, Juho Pitko, Erkki Pitko, Nestori Käkelä, Valter Kock, E. Kauppi jne. Näytelmä oli valittu juhlanäytelmäksi kaupungintalon ja sen teatterisalin vihkiäisjuhlaan 9.11.1914. Vihkiäisjuhla oli kaksipäiväinen, lauantaina 8.11. oli muuta juhlaohjelmaa.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 77: TEATTERI
Pohjois-Karjalan kirjapaino O.Y.
Jns:n seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
Joensuun näytelmäseura
Suomalaisuuden Liiton Joensuun Näytelmäseuran jäsenkirjasta löytyy nimi Aino Pakarinen. Jäsenkirjan ovat allekirjoittaneet johtokunnan puolesta Niilo E. Lampinen ja T. Kuivalainen.
politiikka
puolueet
Joensuun Nuija
Suomalainen puolue (myös vanhasuomalaiset, "suomettarelaiset") oli yksi Suomen pääpuolueista autonomian aikana. Puolueen oppi-isä oli kansallisfilosofi J. V. Snellman (1806–1881). Fennomanian pohjalta syntyneen puolueen ideologisena perustana olivat sosiaalireformismi ja konservatiivisuus sekä suomenmielisyys ja yhtenäisen kansakunnan luominen. Suomalainen puolue syntyi kieliriidan myötä 1860– ja 1870-luvuilla. Puolue lakkasi toimimasta vuoden 1918 lopulla sen jäsenten siirryttyä pääasiassa kokoomuspuolueeseen.
Pohjois-Karjalan Kirjapaino O.Y.
Joensuun orpokodin kannatusyhdistyksen säännöt
orpokodit
lastenkodit
lapset
Joensuuhun perustettiin vuonna 1910 orpokoti. Sen toimintaa rahoitti samana vuonna perustettu Joensuun orpokodin kannatusyhdistys. Orpokodin ylläpito rahoitettiin mm. jäsenmaksuilla sekä vastaanottamalla vapaaehtoisten lahjoituksia. Orpokodin asioita hoiti viisijäseninen johtokunta, jonka valitsi kannatusyhdistys. Johtokunta päätti mm. orpokotiin otettavista lapsista. Käytännön tasolla orpokodin toiminnasta vastasi johtokunnan valitsema johtajatar. Kannatusyhdistyksen toiminta loppui rahavarojen puutteen vuoksi vuonna 1939. Yhdistys lakkautettiin samana vuonna.
Joensuun Raittiusseura Wesa
raittius
Suomalainen raittiusliike sai alkunsa Axel August Granfeltin perustamasta raittiusseurasta, sekä vuonna 1853 perustetusta Raittiuskirjallisuuskomiteasta. Ympäri Suomea perustettiin aatteen hengessä paikallisia raittiusyhdistyksiä. Viinan kotitarvepolton kielto vuonna 1865 vahvisti aatetta: viinan valmistus alkoi tuolloin keskittyä kaupunkeihin. Joensuun Raittiusyhdistys perustettiin vuonna 1884. Aluksi se toimi nimellä Joensuun Wesa. Yhdistyksen toiminnan tarkoituksena oli ehdottoman raittiuden, terveyden ja raittiiden elämäntapojen edistäminen. Samalla se kasvatti jäseniään vastuuntuntoisiksi kansalaisiksi.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37.6: PÄIHDEPOLITIIKKA
alkoholi
Raittiusyhdistys Wesa
Joensuun raittiusseura
Suomalainen raittiusliike sai alkunsa Axel August Granfeltin perustamasta raittiusseurasta, sekä vuonna 1853 perustetusta Raittiuskirjallisuuskomiteasta. Ympäri Suomea perustettiin aatteen hengessä paikallisia raittiusyhdistyksiä. Viinan kotitarvepolton kielto vuonna 1865 vahvisti aatetta, kun viinan valmistus alkoi tuolloin keskittyä kaupunkeihin. Joensuun Raittiusyhdistys perustettiin vuonna 1884. Aluksi se toimi nimellä Joensuun Wesa. Yhdistyksen toiminnan tarkoituksena oli ehdottoman raittiuden, terveyden ja raittiiden elämäntapojen edistäminen. Samalla se kasvatti jäseniään vastuuntuntoisiksi kansalaisiksi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37.6: PÄIHDEPOLITIIKKA
Joensuun kirjapaino O.Y.
Joensuun suomalainen lyseo : kertomus lukuvuodesta 1914-1915
Suomen alkeisoppilaitosten uudistusten takia Joensuun klassillinen lyseo muuttui Joensuun suomalaiseksi lyseoksi. Keisari vahvisti tätä koskevan asetuksen 11.9.1914.
Joensuun suomalainen lyseo : kertomus lukuvuodesta 1915-1916
Joensuun suomalainen lyseo : kertomus lukuvuodesta 1916-1917
Suomen alkeisoppilaitosten uudistusten takia Joensuun klassillinen lyseo muuttui Joensuun suomalaiseksi lyseoksi. Keisari vahvisti tätä koskevan asetuksen 11.9.1914. Suomen saadessa itsenäisyyden vuonna 1917 Suomen Senaatti määräsi Koulutoimen Ylihallituksen laatimaan maan alkeisoppilaitoksille uuden väliaikaisen lukusuunnitelman.