Joensuu
kansalaisopistot
vapaa sivistystyö
historia
toimintakertomukset
Joensuun vapaaopisto
Joensuun vapaan kansansivistystyön alku ja myös Joensuun Vapaaopiston juuret olivat kansantajuisessa luento- ja kurssitoiminnassa jo 1860-luvulta lähtien. Rafael Engelberg teki aloitteen luentotoiminnan muuttamiseksi varsinaiseksi opistoksi Ylioppilaiden kansanvalistustoiminnan keskusvaliokunnan nimissä. Opiston säännöt hyväksyttiin 15.2.1920, ja opisto aloitti toimintansa Joensuussa 7.11.1920. Siitä ryhdyttiin käyttämään nimeä Joensuun Vapaaopisto. Aluksi opisto toimi sivutoimisen johtajan ja johtokunnan turvin, kunnes vuonna 1922 opistolle haettiin päätoimista johtajaa. Hakijoiden joukosta ensimmäiseksi johtajaksi valittiin Olla Teräsvuori 1.9.1922 alkaen. Hän hoiti virkaa vuoden 1933 syksyyn saakka. Lähde: Erkki Kinnunen: Olla Teräsvuori 1888-1953 Julkaisussa kerrotaan Joensuun Vapaaopiston toiminnasta lukukaudelta 1933-1934. Olla Teräsvuori oli johtajana ja johtokunnan jäsenenä 31.8.1933 saakka. Opiston v.a. johtajana toimi 1.9.1933 lähtien Jussi Turunen.
Turunen, Jussi
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.6 JOE
Joensuun Vapaaopisto työvuonna 1923-1924
Nurmes
Valtimo
Joensuun vapaan kansansivistystyön alku ja myös Joensuun Vapaaopiston juuret olivat kansantajuisessa luento- ja kurssitoiminnassa jo 1860-luvulta lähtien. Rafael Engelberg teki aloitteen luentotoiminnan muuttamiseksi varsinaiseksi opistoksi Ylioppilaiden kansanvalistustoiminnan keskusvaliokunnan nimissä. Opiston säännöt hyväksyttiin 15.2.1920, ja opisto aloitti toimintansa Joensuussa 7.11.1920. Siitä ryhdyttiin käyttämään nimeä Joensuun Vapaaopisto. Aluksi opisto toimi sivutoimisen johtajan ja johtokunnan turvin, kunnes vuonna 1922 opistolle haettiin päätoimista johtajaa. Hakijoiden joukosta ensimmäiseksi johtajaksi valittiin Olla Teräsvuori 1.9.1922 alkaen. Hän hoiti virkaa vuoden 1933 syksyyn saakka. Lähde: Erkki Kinnunen: Olla Teräsvuori 1888-1953 Julkaisussa on myös selvitys Nurmeksen Vapaaopiston toiminnasta 1921-1923/ kirj. P. Piironen ja Valtimon vapaat valistuskurssit / kirj. Sanni Hämäläinen sekä kirjoitus: Pohjois-Karjalan läänin Keskus-Vapaaopisto. Hankkeen alkuvaiheet.
Teräsvuori, Olla
Joensuun W.P.K:n Höyryruiskukomppanian ohjesääntö
säännöt
palokunnat
vapaapalokunta
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 9: HISTORIA
Jns:n seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
Joensuun yhteiskoulu : kertomus lukuvuodelta 1912-1913
koulut
lukiot
Joensuun yhteiskoulu
Joensuun Yhteiskoulu perustettiin Suomen senaatin päätöksellä 20.6.1907. Ensimmäinen lukukausi alkoi syyskuussa 1907. Yhteiskoulu antoi ensimmäisenä ylioppilastutkintoon johtavaa opetusta myös tytöille. Aluksi koulu toimi vuokratiloissa. Vuonna 1908 päästiin vuokratta Kanavataloon, joka vapautui kansakoululta. Se osoittautui ajan myötä ahtaaksi ja alettiin suunnitella omaa koulurakennusta. Arkkitehti Wivi Lönn valittiin suunnittelemaan koulurakennusta Papinkadulta hankitulle tontille. Koulutalo valmistui Yhteiskoulun käyttöön vuonna 1912. Vuosien saatossa rakennuksen viereen tehtiin laajennusosia. Koulu toimi samalla paikalla 70 vuoden ajan. 1980-luvulla tulivat peruskoulu-uudistus, koulun kunnallistaminen ja muutto Rantakylään, joka tapahtui vuonna 1982. Lähde: Satavuotta - eikä suotta! : Joensuun yhteiskoulu 1907-2007. Joensuun Yhteiskoulun lukio palasi vuonna 2015 Papinkadulle, johon vanhan rakennuksen yhteyteen valmistui kesällä 2015 uudisrakennus lukiolle. Joensuun yhteiskoulun kolmas vuosikertomus kattaa lukukauden 1912-1913. Se sisältää uuden koulutalon esittelyn valokuvineen sekä selostuksen vihkiäisjuhlasta. Siinä on myös painettuna Tahvo Könösen (nimimerkillä Teppo K.) kirjoittama juhlaruno, jonka opettaja Edit Malmströn lausui vihkiäisissä.
Elo, Rauha
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.5205 JOE
Joensuun yhteiskoulu : kertomus lukuvuodelta 1913-1914
Joensuun Yhteiskoulu perustettiin Suomen senaatin päätöksellä 20.6.1907. Ensimmäinen lukukausi alkoi syyskuussa 1907. Yhteiskoulu antoi ensimmäisenä ylioppilastutkintoon johtavaa opetusta myös tytöille. Aluksi koulu toimi vuokratiloissa. Vuonna 1908 päästiin vuokratta Kanavataloon, joka vapautui kansakoululta. Se osoittautui ajan myötä ahtaaksi ja alettiin suunnitella omaa koulurakennusta. Arkkitehti Wivi Lönn valittiin suunnittelemaan koulurakennusta Papinkadulta hankitulle tontille. Koulutalo valmistui Yhteiskoulun käyttöön vuonna 1912. Vuosien saatossa rakennuksen viereen tehtiin laajennusosia. Koulu toimi samalla paikalla 70 vuoden ajan. 1980-luvulla tulivat peruskoulu-uudistus, koulun kunnallistaminen ja muutto Rantakylään, joka tapahtui vuonna 1982. Lähde: Satavuotta - eikä suotta! : Joensuun yhteiskoulu 1907-2007. Joensuun Yhteiskoulun lukio palasi vuonna 2015 Papinkadulle, johon vanhan rakennuksen yhteyteen valmistui kesällä 2015 uudisrakennus lukiolle. Joensuun yhteiskoulun neljäs vuosikertomus on lukukaudelta 1913-1914.
Joensuun yhteiskoulu : kertomus lukuvuodelta 1914-1915
Joensuun yhteiskoulun vuosikertomus on lukukaudelta 1914-1915. 1. maailmansodan syttymisen takia koulun aloittaminen lykkäytyi, ja lukukausi pääsi alkamaan vasta 21.9.1914.
Joensuun yhteiskoulu : kertomus lukuvuodelta 1915-1916
Joensuun yhteiskoulun vuosikertomus on lukukaudelta 1915-1916.
Joensuun yhteiskoulu : kertomus lukuvuodelta 1916-1917
Joensuun yhteiskoulun vuosikertomus on lukukaudelta 1916-1917.
Joensuun yhteiskoulu : kertomus lukuvuodelta 1919-1920
Joensuun yhteiskoulun vuosikertomus on lukukaudelta 1919-1920
Joensuun yhteiskoulu : kertomus lukuvuodelta 1920-1921
Joensuun yhteiskoulun vuosikertomus on lukukaudelta 1920-1921.
Joensuun yhteiskoulu : kertomus lukuvuosilta 1917-1918, 1918-1919
kansalaissota
Vuosikertomus sisältää lukukaudet 1917-1918 ja 1918-1919. Näihin vuosiin sisältyi 1. maailmansota sekä Suomen kansalaisssota, jotka vaikuttivat myös Joensuun yhteiskoulun toimintaan. Yhteiskoulun oppilaita ilmoittautui joukoittain Joensuun Suojeluskuntaan. Koulutyö kävi välillä mahdottomaksi, koska oppilaita ilmoittautui myös rintamalle. Myös opettajat osallistuivat armeijan toimintaan. Koulu lakkautettiin kokonaan 22.2.1918 ja luovutettiin kasarmiksi Karjalan Ratsujääkärirykmentille. Kansalaissota loppui 15.5.1918. Koulutyö koulussa pääsi jatkumaan.
Joensuun yhteiskoulu : kertomus lukuvuosista 1907-1910
Joensuun Yhteiskoulu perustettiin Suomen senaatin päätöksellä 20.6.1907. Ensimmäinen lukukausi alkoi syyskuussa 1907. Yhteiskoulu antoi ensimmäisenä ylioppilastutkintoon johtavaa opetusta myös tytöille. Aluksi koulu toimi vuokratiloissa. Vuonna 1908 päästiin vuokratta Kanavataloon, joka vapautui kansakoululta. Se osoittautui ajan myötä ahtaaksi ja alettiin suunnitella omaa koulurakennusta. Arkkitehti Wivi Lönn valittiin suunnittelemaan koulurakennusta Papinkadulta hankitulle tontille. Koulutalo valmistui Yhteiskoulun käyttöön vuonna 1912. Vuosien saatossa rakennuksen viereen tehtiin laajennusosia. Koulu toimi samalla paikalla 70 vuoden ajan. 1980-luvulla tulivat peruskoulu-uudistus, koulun kunnallistaminen ja muutto Rantakylään, joka tapahtui vuonna 1982. Lähde: Satavuotta - eikä suotta! : Joensuun yhteiskoulu 1907-2007. Joensuun Yhteiskoulun lukio palasi vuonna 2015 Papinkadulle, johon vanhan rakennuksen yhteyteen valmistui kesällä 2015 uudisrakennus lukiolle. Joensuun yhteiskoulun ensimmäinen vuosikertomus on vuosilta 1907-1910. Se sisältää myös Joensuun Yhteiskoulun kannatusyhdistyksen säännöt sekä Joensuun Yhteiskoulun ohjesäännön.
Joensuun yhteiskoulu : kertomus lukuvuosista 1910-1912
Joensuun Yhteiskoulu perustettiin Suomen senaatin päätöksellä 20.6.1907. Ensimmäinen lukukausi alkoi syyskuussa 1907. Yhteiskoulu antoi ensimmäisenä ylioppilastutkintoon johtavaa opetusta myös tytöille. Aluksi koulu toimi vuokratiloissa. Vuonna 1908 päästiin vuokratta Kanavataloon, joka vapautui kansakoululta. Se osoittautui ajan myötä ahtaaksi ja alettiin suunnitella omaa koulurakennusta. Arkkitehti Wivi Lönn valittiin suunnittelemaan koulurakennusta Papinkadulta hankitulle tontille. Koulutalo valmistui Yhteiskoulun käyttöön vuonna 1912. Vuosien saatossa rakennuksen viereen tehtiin laajennusosia. Koulu toimi samalla paikalla 70 vuoden ajan. 1980-luvulla tulivat peruskoulu-uudistus, koulun kunnallistaminen ja muutto Rantakylään, joka tapahtui vuonna 1982. Lähde: Satavuotta - eikä suotta! : Joensuun yhteiskoulu 1907-2007. Joensuun Yhteiskoulun lukio palasi vuonna 2015 Papinkadulle, johon vanhan rakennuksen yhteyteen valmistui kesällä 2015 uudisrakennus lukiolle. Joensuun yhteiskoulun toinen vuosikertomus kattaa vuodet 1910-1912.
Joensuun ymp. osuusmeijeri i.l. vuosikertomus vuodelta 1939
Pohjois-Karjala
meijerit
osuuskunnat
Joensuun ympäristön osuusmeijeri
Joensuun ympäristön osuusmeijerin edelläkävijöinä voidaan pitää Mulossa 1896-1899 toiminutta Ollilan osakeyhtiömeijeriä ja Mulon osuusmeijeriä 1900-1901. Osuustoimintalakiin perustuva osuuskunta puolsi meijerin perustamista ja päätti 16.12.1901 kokouksessaan meijerin nimeksi Joensuun ympäristön osuusmeijeri i.l. Meijeri jatkoi toimintaansa Niinivaaralla Joensuussa uuden meijerirakennuksen valmistuttua 1904. Vuonna 1939 päätettiin rakentaa uusi meijeri, ja 1940 valmistuikin uusi rakennus Pielisensuun Sirkkalaan. Meijerin toiminta-alue laajeni vuosien kuluessa, ja tuli välttämättömäksi suunnitella keskusmeijerin laajentamista. Lisärakennus valmistui vuonna 1952. Lähde: Erhola, Aimo: Joensuun ymp. osuusmeijeri i.l. 50 vuotta. 1952 Vuosi 1939 oli meijerin 38. toimintavuosi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.7 JOE
Joensuun ymp. osuusmeijerin i.l. vuosikertomus vuodelta 1937
Joensuun ympäristön osuusmeijerin edelläkävijöinä voidaan pitää Mulossa 1896-1899 toiminutta Ollilan osakeyhtiömeijeriä ja Mulon osuusmeijeriä 1900-1901. Osuustoimintalakiin perustuva osuuskunta puolsi meijerin perustamista ja päätti 16.12.1901 kokouksessaan meijerin nimeksi Joensuun ympäristön osuusmeijeri i.l. Meijeri jatkoi toimintaansa Niinivaaralla Joensuussa uuden meijerirakennuksen valmistuttua 1904. Vuonna 1939 päätettiin rakentaa uusi meijeri, ja 1940 valmistuikin uusi rakennus Pielisensuun Sirkkalaan. Meijerin toiminta-alue laajeni vuosien kuluessa, ja tuli välttämättömäksi suunnitella keskusmeijerin laajentamista. Lisärakennus valmistui vuonna 1952. Lähde: Erhola, Aimo: Joensuun ymp. osuusmeijeri i.l. 50 vuotta. 1952 Vuosi 1937 oli meijerin 36. toimintavuosi.
Joensuun ymp. osuusmeijerin i.l. vuosikertomus vuodelta 1938
Joensuun ympäristön osuusmeijerin edelläkävijöinä voidaan pitää Mulossa 1896-1899 toiminutta Ollilan osakeyhtiömeijeriä ja Mulon osuusmeijeriä 1900-1901. Osuustoimintalakiin perustuva osuuskunta puolsi meijerin perustamista ja päätti 16.12.1901 kokouksessaan meijerin nimeksi Joensuun ympäristön osuusmeijeri i.l. Meijeri jatkoi toimintaansa Niinivaaralla Joensuussa uuden meijerirakennuksen valmistuttua 1904. Vuonna 1939 päätettiin rakentaa uusi meijeri, ja 1940 valmistuikin uusi rakennus Pielisensuun Sirkkalaan. Meijerin toiminta-alue laajeni vuosien kuluessa, ja tuli välttämättömäksi suunnitella keskusmeijerin laajentamista. Lisärakennus valmistui vuonna 1952. Lähde: Erhola, Aimo: Joensuun ymp. osuusmeijeri i.l. 50 vuotta. 1952 Vuosi 1938 oli meijerin 37. toimintavuosi.
Joulujumalanpalvelus Lieksan kirkossa 1978
Lieksa
evankelis-luterilainen kirkko
jumalanpalvelus
Rantalan koulu
Merilän koulu
joulu
käsiohjelmat
Lieksan kirjasto – Kauko ja Helvi Tanskasen kokoelma
liikenne
matkaliput
junat
rautatiet
juhlat
ruoka
ruokalistat
ravintolat
alkoholi
tapahtumat
runot
järjestöt
Lotta Swärd
Juhlaruno Joensuun Suojeluskunta-piirin ja Lotta Swärd -paikallisosaston 10-vuotisjuhlaan. Lotta Svärd (ruots. svärd = miekka) oli suomalainen naisten vapaaehtoisuuteen pohjautuva maanpuolustustyön tukijärjestö. Se toimi vuosina 1920—1944. Järjestö perustettiin tukemaan suojeluskuntia.
Pakarinen, Eino
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 39: MAANPUOLUSTUS
Joensuun Raittiusyhdistys Wesa
raittius
Suomalainen raittiusliike sai alkunsa Axel August Granfeltin perustamasta raittiusseurasta, sekä vuonna 1853 perustetusta Raittiuskirjallisuuskomiteasta. Ympäri Suomea perustettiin aatteen hengessä paikallisia raittiusyhdistyksiä. Viinan kotitarvepolton kielto vuonna 1865 vahvisti aatetta, kun viinan valmistus alkoi tuolloin keskittyä kaupunkeihin. Joensuun Raittiusyhdistys perustettiin vuonna 1884. Aluksi se toimi nimellä Raittiusyhdistys Wesa. Yhdistyksen toiminnan tarkoituksena oli ehdottoman raittiuden, terveyden ja raittiiden elämäntapojen edistäminen. Samalla se kasvatti jäseniään vastuuntuntoisiksi kansalaisiksi.
Engelberg, Rafael
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37.6: PÄIHDEPOLITIIKKA
Pohjois-Karjalan kirjapaino Oy.
Juhlaruno : Raittiuskokous 1913 : Soi, kantele
Könönen, Teppo
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37.6 PÄIHDEPOLITIIKKA
Joensuun kirjapaino O.Y.
Jukolan osuuskauppa : vuosikertomus 20. toimivuodelta 1932
osuustoiminta
osuusliikkeet
Jukolan osuuskauppa
Nurmeksessa Jukolan osuuskaupan juuret ovat osuustoimintaliikkeessä. Osuuskaupan ensimmäiset säännöt hyväksyttiin ja kuvernöörin vahvistus niille saatiin 25.11.1909. Kauppatoiminta sai myös alkunsa. Meijerin osuuskunnan kokouksessa 20.2.1912 tehtiin päätös, että Nurmeksen meijerin omistamissa tiloissa Koistisen kauppatalossa alettiin myydä osuustoimintalain puitteissa maamiehen tarvikkeita. Jukolan osuuskauppa osti meijeriltä liikkeensä päämyymälänä ja konttorina olleen rakennuksen maa-alueineen 25.11.1916. Lähde: Tikka, Vilho: Jukolan Osuuskauppa 100. 2013.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 69.405 JUK
Jukolan osuuskauppa : vuosikertomus 21. toimivuodelta 1933
Jukolan osuuskauppa : vuosikertomus 22. toimintavuodelta 1934
Jukolan osuuskauppa : vuosikertomus 23. toimivuodelta 1935
Jukolan osuuskauppa : vuosikertomus 25. toimivuodelta 1937
Jukolan osuuskauppa : vuosikertomus 26. toimivuodelta 1938
Jukolan osuuskauppa : vuosikertomus kahdenneltatoista toimivuodelta 1924
Jukolan osuuskauppa : vuosikertomus yhdeksänneltätoista toimivuodelta 1931
asevelvollisuus
kutsunnat
ensimmäinen maailmansota
sortovuodet
kokoontumisvapaus
lait
Toinen sortokausi oli Suomen historiassa sortokausiksi kutsutun ajanjakson jälkimmäinen vaihe vuosina 1908–1917. Venäjä pyrki silloin merkittävästi kaventamaan Suomen autonomiaa: Suomea hallittiin entistä enemmän Venäjän ministerineuvoston kautta. Keisari Nikolai II vahvisti 24.8.1911 Venäjän ministerineuvoston päätöksen Kivennavan ja Uudenkirkon kuntien siirtämisestä Suomesta Venäjän Pietarin kuvernementtiin. Eräänä perusteena oli pitäjien runsas venäläinen huvila-asutus. Päätöksen toteutus kuitenkin viivästyi protestien takia ja se hautautui lopullisesti ensimmäisen maailmansodan puhjettua. kaupungissa reagoitiin asiaan kuitenkin nopeasti, sillä 10.9.1911 järjestettiin kansalaiskokous asian tiimoilta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Painokuvat
Juuan säästöpankki 30-vuotias : 1904-1934
Juuka
säästöpankit
Juuan Säästöpankki
historiikit
Juuan Säästöpankin 30-vuotinen historia vv. 1904-1934.
Tirkkonen, Toivo
Jns:n pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 36.22 TIR
Peltolan koulu
konsertit
Kalevala
Lieksan Nuorisopuhallinorkesteri
Lieksa-Pielisjärvi seura
Joensuun kansakoulu
Louhelan koulu
kirjastot
Kirjaston ohjeet ovat peräisin vuonna 1945 painetusta lastenkirjasta Kultasiipinen sudenkorento (Vaula, Jalmari). Kirjasta löytyy myös Louhelan koulun leima.
Kansalliset voimistelukilpailut Outokummussa 1962
Outokumpu
urheilu
voimistelu
kilpailut
Savolainen, Heikki
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Pohjois-Karjala – Liikunta
Heti Joensuun kaupungin perustamisen jälkeen alkoi syntyä pöhinää lainakirjaston perustamiseksi. Kauppiaiden lahjoitusrahojen turvin saatiin hankittua ensimmäinen kokoelma kirjoja. Ne oli suunnattu ensisijaisesti sunnuntaikoulun varattomille oppilaille. Kauppakonttoristi Anton Gustaf Keldan ryhtyi varsinaisen yleisen kirjaston puuhamieheksi. Lahjoitusten turvin saatiin hankittua 223 suomenkielistä ja 50 ruotsinkielistä nidettä. Torikadulla Mustosen talossa sijainnut kirjasto aukeni vuonna 1862. Lainata sai kolme nidettä kerrallaan kahdeksi viikoksi. Kirjasto oli auki vain sunnuntaisin. 1873 kirjasto siirtyi koulun tiloihin opettajien hoitoon. Aukioloajat laajenivat. Vuonna 1879 kirjastossa oli jo 544 nidettä ja lainauksia oli 1085 vuodessa; nide- ja lainamäärät kasvoivat tasaisesti vuosi vuodelta. Vuonna 1892 kirjasto muutti raatihuoneelle. Vuosisadan vaihteessa kaupungin lukuhuone eli lukusali oli kirjastoa suositumpi. Kaupunkilaiset kävivät lukusalissa lukemassa sanoma- ja aikakauslehtiä. Kirjoja hankittiin paljon viinavoittorahoilla. Ne olivat kaupungin väkijuomain vähittäismyyntiosakeyhtiön nettovoitosta saamia tuloja. Viinavoittovarat oli käytettävä ”paikkakunnan siveellisyyden edistämiseksi ja muihin yleishyödyllisiin tarkoituksiin”. Väkijuomaosakeyhtiö ei tehnyt tappiota, vaan kauppa kävi hyvin ja tuloja saatiin sivistystyöhön.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 02: KIRJASTOTOIMI
Pohjois-Karjalan kirjapaino O. Y.
Karjalan ääni — Sibeliuksen musiikkia maaseudulle
musiikki
pianistit
Mäkinen, Väinö
Sisältää konserttiohjelman ja artikkeleita pianisti Väinö Mäkisen konserteista ja Sibeliuksen musiikista. Väinö Mäkinen oli Sortavalan Myllykylän opettajan ja tehtailijan Eero Mäkisen poika.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Karjala-kansio
Karjalan liitto : toimintakertomus vuodelta 1940
Karjala
karjalaisuus
siirtoväki
karjalaiset
Karjalan liitto perustettiin 20.-21.4.1940. Ennen sitä 12.3.1940 oli solmittu Moskovan rauhansopimus, jonka seurauksena karjalaiset joutuivat siirtymään luovutetuilta alueilta uusille asuinsijoille. Karjalan liiton tarkoituksena oli pitää yhteyttä karjalaisiin yhteisöihin, tehdä karjalaisten asemaa tunnetuksi ja parantaa siiroväen elinoloja. Lähde: Karjala - karjalaisuus : Karjalan liitto ry 1940-2017 : juhlajulkaisu
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 06 KAR
Karjalan Sivistysseura - Vienan Karjalaisten liitto 1906-1936 : 30-vuotiskertomus. Karjalan Sivistysseuran toimivuosi 9.4.1935 - 9.4.1936
Laatokan Karjala
kulttuurijärjestöt
Karjalan Sivistysseura
Vienan Karjalaisten Liitto
Itäkarjalaisten pyrkimykset elinolojensa ja sivistystasonsa kohentamiseen saivat 1890-luvulla pontta Suomessa virinneestä karelianismista ja Suomeen asettuneiden karjalaisten kotiseuturakkaudesta. Vuonna 1906 vienalaiset kauppiaat ja heidän suomalaiset tukijansa perustivat Wienan Karjalaisten Liiton, jonka tavoitteeksi asetettiin Vienan henkisen ja aineellisen tilan kohentaminen. Liiton nimi muutettiin vuonna 1917 Karjalan Sivistysseuraksi. Julkaisu sisältää Karjalan Sivistyseuran toimintakertomuksen lisäksi laajan Vienan Karjalaisten Liiton ja Karjalan Sivistysseuran 30-vuotiskertomuksen toiminnasta vuosilta 1906-1936.
Härkönen, Iivo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 06.105 KAR
Karjalan Sivistysseuran seitsemäs toimivuosi (Vienan Karjalaisten Liiton perustamisesta lukien 18:s) : 9/4 1923-9/4 1924
Itäkarjalaisten pyrkimykset elinolojensa ja sivistystasonsa kohentamiseen saivat 1890-luvulla pontta Suomessa virinneestä karelianismista ja Suomeen asettuneiden karjalaisten kotiseuturakkaudesta. Vuonna 1906 vienalaiset kauppiaat ja heidän suomalaiset tukijansa perustivat Wienan Karjalaisten Liiton, jonka tavoitteeksi asetettiin Vienan henkisen ja aineellisen tilan kohentaminen. Liiton nimi muutettiin vuonna 1917 Karjalan Sivistysseuraksi.
Karjalan sivistysseura
Karjalan Sivistysseuran toiminta 9/4 1919-9/4 1920 : vuosikertomus
Itäkarjalaisten pyrkimykset elinolojensa ja sivistystasonsa kohentamiseen saivat 1890-luvulla pontta Suomessa virinneestä karelianismista ja Suomeen asettuneiden karjalaisten kotiseuturakkaudesta. Vuonna 1906 vienalaiset kauppiaat ja heidän suomalaiset tukijansa perustivat Wienan Karjalaisten Liiton, jonka tavoitteeksi asetettiin Vienan henkisen ja aineellisen tilan kohentaminen. Liiton nimi muutettiin vuonna 1917 Karjalan Sivistysseuraksi. Seura on yli satavuotisen historiansa ajan toiminut itäkarjalaisen kulttuurin, kielen ja perinteen vaalimiseksi Suomessa ja Venäjän puolella. Wienan Karjalaisten Liitto ja sen seuraaja Karjalan Sivistysseura ovat toiminnassaan keskittyneet Vienan, Aunuksen ja Raja-Karjalan kielen ja kulttuurin vaalimisen sekä sivistystyön tukemiseen. Rajojen uudelleen järjestämiseen tai muihin valtakuntien välisiin poliittisiin kysymyksiin ei seura ole kantaa ottanut. Poikkeuksena tästä linjasta olivat vuosien 1917–18 levottomat ajat, jolloin karjalaiset muiden Venäjän vähemmistökansojen tavoin hakivat selvyyttä kansalliseen asemaansa. Karjalan Sivistysseura toimii edelleen ja julkaisee mm. Karjalan Heimo -lehteä. Lähde: Järjestön kotisivu http://www.karjalansivistysseura.fi/
Mitro, B. ja Härkönen, Iivo
Karjalan Sivistysseuran toimivuosi 9.4.1934-9.4.1935 : (Vienan Karjalaisten Liiton toiminnan alusta lukien 29:s)
Karjalan sivistysseuran toimivuosi 9.4.1936-9.4.1937 : (Vienan Karjalaisten Liiton toiminnan alusta lukien 31:nen)
Itäkarjalaisten pyrkimykset elinolojensa ja sivistystasonsa kohentamiseen saivat 1890-luvulla pontta Suomessa virinneestä karelianismista ja Suomeen asettuneiden karjalaisten kotiseuturakkaudesta. Vuonna 1906 vienalaiset kauppiaat ja heidän suomalaiset tukijansa perustivat Wienan Karjalaisten Liiton, jonka tavoitteeksi asetettiin Vienan henkisen ja aineellisen tilan kohentaminen. Liiton nimi muutettiin vuonna 1917 Karjalan Sivistysseuraksi. Julkaisu sisältää Iivo Härkösen artikkelin: Eräs nykypäivän ilmiö Neuvosto-Karjalan kansallisessa politiikassa.
Karjalan Sivistysseuran toimivuosi 9.4.1937-9.4.1938 : (32:nen toimivuosi)
Karjalan Sivistysseuran toimivuosi 9.4.1938-9.4.1939
Karjalan Sivistysseuran toimivuosi 9.4.1939-9.4.1940 : (34:s toimivuosi)
Karjalan Sivistysseuran toimivuosi 9.4.1940-9.4.1941 : (35:s toimivuosi)
Karjalan Sivistysseuran toimivuosi 9.4.1941-9.4.1942 : (36:s toimivuosi)