Kertomus Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vaikutuksesta lukuvuotena 1876-1877
Joensuu
koulut
Joensuun lyseo
toimintakertomukset
Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vuosikertomus 1876-1877. Kuopion lyseon kertomuksen on kirjoittanut And. Helander.
Alopaeus, J. M.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505
Aug. Haraldin ja Gust. Bergrothin kirjapaino, Kuopio
Kertomus Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vaikutuksesta lukuvuotena 1880-1881
Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1880-1881. Kuopion lyseon osuuden on kirjoittanut And. Helander.
Walle, Axel
Kertomus Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon waikutuksesta lukuvuotena 1879-1880
Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1879-1880. Kuopion lyseon osuuden on kirjoittanut And. Helander.
Kertomus Pohjois-Karjalan hevosjalostusyhdistysten liiton "Voiman" toiminnasta v:na 1908
Pohjois-Karjala
kotieläinjalostus
kantakirja
hevonen
hevostalous
järjestöt
Pohjois-Karjalan Hevosjalostusyhdistysten liitto
Pohjois-Karjalan Hevosjalostusyhdistysten liiton "Voiman" toimintavuosi 1908 oli liiton toinen. Vuosikertomuksesta käy ilmi, että liittoon kuuluivat Keski-Karjalan Hevostystäväin seura, Ilomantsin Hevosystäväin yhdistys, Kuusjärven Siitosoriyhdistys, Pälkjärven Oriyhdistys, Nurmeksen Hevosystäväin seura ja Pohjois-Karjalan Hippos.
Reinola, H. O.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.405 POH
Kertomus Pohjois-Karjalan Hippos-yhdistyksen toiminnasta v.v. 1900-05
Pohjois-Karjalan Hippos
Hevoskasvatusyhdistys Pohjois-Karjalan Hippos -yhdistyksen säännöt hyväksyttiin 26.3.1900. Yhdistyksen toimiala käsitti Karjalan osan Kuopion lääniä ja sen tarkoituksena oli siitoseläimiksi kelvollisten hevosten systemaattinen valikoiminen ja niistä syntyneiden varsojen järkiperäinen kasvattaminen. Vuosikertomus kattaa vuodet 1900-1905.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.405 KER
Kertomus Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistyksen toiminnasta 1937
kotiteollisuus
käsityöt
käsiteollisuus
kotiteollisuusoppilaitokset
Julkaisu sisältää Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistyksen vuosikertomuksen 1937.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 65.05 KER
Kertomus Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistyksen toiminnasta v. 1912
Vuosi 1912 oli Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistyksen neljäs toimintavuosi. Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistys perustettiin 29.3.1909. Kokouksessa hyväksyttiin säännöt, joiden mukaan yhdistys tuli olemaan Pohjois-Karjalan Maanviljelysseuran alaosastona. Ensimmäiseen johtokuntaan kuuluivat rouvat Augusta Laine ja Aino Paatero, opettajat Siiri Brander, S. Ryynänen, K. A. Westerlund ja F. V. Terä sekä maanviljelysseuran valitsemina rouva Olga Reinola ja opettaja Konrad Heino. Puheenjohtajaksi valittiin Augusta Laine, myöhemmin talousneuvos, joka toimi puheenjohtajana 1909-1948. Perustavassa kokouksessa laaditut säännöt uusittiin vuonna 1919. Näiden sääntöjen perusteella yhdistyksestä tuli täysin itsenäinen ja se hyväksyttiin yhdistysrekisteriin 22.1.1922.
Kertomus Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistyksen toiminnasta v. 1914
Vuosi 1914 oli Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistyksen kuudes toimintavuosi. Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistys perustettiin 29.3.1909. Kokouksessa hyväksyttiin säännöt, joiden mukaan yhdistys tuli olemaan Pohjois-Karjalan Maanviljelysseuran alaosastona. Ensimmäiseen johtokuntaan kuuluivat rouvat Augusta Laine ja Aino Paatero, opettajat Siiri Brander, S. Ryynänen, K. A. Westerlund ja F. V. Terä sekä maanviljelysseuran valitsemina rouva Olga Reinola ja opettaja Konrad Heino. Puheenjohtajaksi valittiin Augusta Laine, myöhemmin talousneuvos, joka toimi puheenjohtajana 1909-1948. Perustavassa kokouksessa laaditut säännöt uusittiin vuonna 1919. Näiden sääntöjen perusteella yhdistyksestä tuli täysin itsenäinen ja se hyväksyttiin yhdistysrekisteriin 22.1.1922.
Kertomus Pohjois-Karjalan maanviljelysseuran vaikutuksesta vuonna 1895
maatalous
maanviljely
maatalousjärjestöt
Pohjois-Karjalan maanviljelysseura
Kuopion maanviljelysseura perustettiin vuonna 1861. Seuran toiminta-aluetta oli koko lääni mukaan lukien Karjala. Maanviljelijöiden kokouksia pidettiin vuorovuosin Savossa ja Karjalassa. Vuonna 1887 Pohjois-Karjalaan alettiin puuhata omaa seuraa. Täyden toimintansa Pohjois-Karjalan maanviljelysseura pääsi aloittamaan vuoden 1889 alusta. Pohjois-Karjalan maanviljelysseuran vuosikertomus vuodelta 1895.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.05 KER
Kertomus Pohjois-Karjalan maanviljelysseuran vaikutuksesta vuonna 1898
Kuopion maanviljelysseura perustettiin vuonna 1861. Seuran toiminta-aluetta oli koko lääni mukaan lukien Karjala. Maanviljelijöiden kokouksia pidettiin vuorovuosin Savossa ja Karjalassa. Vuonna 1887 Pohjois-Karjalaan alettiin puuhata omaa seuraa. Täyden toimintansa Pohjois-Karjalan maanviljelysseura pääsi aloittamaan vuoden 1889 alusta. Pohjois-Karjalan maanviljelysseuran vuosikertomus vuodelta 1898.
Brander, Uuno
Kertomus Pohjois-Karjalan maanviljelysseuran vaikutuksesta vuonna 1899
karjanhoito
puutarhanhoito
metsänhoito
käsityö
Kuopion maanviljelysseura perustettiin vuonna 1861. Seuran toiminta-aluetta oli koko lääni mukaan lukien Karjala. Maanviljelijöiden kokouksia pidettiin vuorovuosin Savossa ja Karjalassa. Vuonna 1887 Pohjois-Karjalaan alettiin puuhata omaa seuraa. Täyden toimintansa Pohjois-Karjalan maanviljelysseura pääsi aloittamaan vuoden 1889 alusta. Vuoden 1899 vuosikertomuksen kirjoitti M. Siikala. Julkaisussa on lisäksi luvut: Toiminta maanviljelyksen hyväksi; Toiminta karjanhoidon ja meijeriliikkeen edistämiseksi / kirj. U. Brander; Puutarhanhoidon edistämiseksi / kirj. C. G. Brédenberg; Metsänhoidosta / kirj. H. V. Heikkilä; Toiminta käsityötaidon edistämiseksi / kirj. Alli Kansanen ja T. Pöyry. Kertomus sisältää myös ohjesäännöt eri neuvojille.
Kertomus Savo-Karjalan Osuusteurastamon r. l. toiminnasta vuonna 1938
Laatokan Karjala
teurastamot
osuuskunnat
Savo-Karjalan Osuusteurastamo
Kuopion Karjanmyyntiosuuskunta r. l. oli Savo-Karjalan Osuusteurastamon edeltäjä. Vuonna 1937 Kuopion Karjanmyyntiosuuskunta osti Karjaosuuskunta Oivan Joensuun lähellä olevan maakiinteistön. Näiden yhteen sulautuminen katsottiin tapahtuneeksi. Tässä yhteydessä osuuskunta sai nimekseen Savo-Karjalan Osuusteurastamo r. l. Sen toiminta-alue käsitti Pohjois-Savon, Pohjois-Karjalan, Kainuun ja vuoteen 1939 asti Laatokan Karjalan.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.705 SAV
Kertomus Sortavalan seminaarin toiminnasta ja vaiheista lukuvuonna 1905-1906
Sortavala
opettajankoulutuslaitokset
historia
Sortavalan seminaari
Karjala
Vuosien 1877-1878 valtiopäivillä tehtiin kolme ehdotusta uuden suomenkielisen opettajaseminaarin perustamiseksi Sortavalaan Karjalan kansan keskelle. Jyväskylässä toimi ainoa suomenkielinen seminaari. Herman Hallonblad puolisoineen lupasi lahjoittaa Sortavalan maalaiskuntaan Kymölän kylään perustamansa kansakoulun valtiolle sillä ehdolla, että koulu muutetaan opettajaseminaariksi. Sortavalan seminaari sai valtiopäivillä tarvittavan kannatuksen ja päätös keisarin vahvistuksen. Niinpä avajaiset pidettiin 20.10.1880 Kymölässä, ja Suomen toinen suomenkielinen kansakouluseminaari aloitti toimintansa. Opettajakunta oli valittu aikaisemmin. Lähde: Iivar Kemppinen: Sortavalan seminaarin historia.1969 Vuonna 1905 seminaari on toiminut 25 vuotta. Vuosikertomus lukuvuodelta 1905-1906 sisältää selostuksen seminaarin 25-vuotisjuhlasta.
Borg, O. F.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.405 KER
Kertomus Sortavalan seminaarin toiminnasta ja vaiheista lukuvuonna 1911-1912
Vuosien 1877-1878 valtiopäivillä tehtiin kolme ehdotusta uuden suomenkielisen opettajaseminaarin perustamiseksi Sortavalaan Karjalan kansan keskelle. Jyväskylässä toimi ainoa suomenkielinen seminaari. Herman Hallonblad puolisoineen lupasi lahjoittaa Sortavalan maalaiskuntaan Kymölän kylään perustamansa kansakoulun valtiolle sillä ehdolla, että koulu muutetaan opettajaseminaariksi. Sortavalan seminaari sai valtiopäivillä tarvittavan kannatuksen ja päätös keisarin vahvistuksen. Niinpä avajaiset pidettiin 20.10.1880 Kymölässä, ja Suomen toinen suomenkielinen kansakouluseminaari aloitti toimintansa. Opettajakunta oli valittu aikaisemmin. Lähde: Iivar Kemppinen: Sortavalan seminaarin historia.1969 Lukuvuosi 1911-1912 oli Sortavalan seminaarin 32. toimintavuosi.
Kertomus Sortavalan seminaarin toiminnasta ja vaiheista lukuvuonna 1913-1914
Vuosien 1877-1878 valtiopäivillä tehtiin kolme ehdotusta uuden suomenkielisen opettajaseminaarin perustamiseksi Sortavalaan Karjalan kansan keskelle. Jyväskylässä toimi ainoa suomenkielinen seminaari. Herman Hallonblad puolisoineen lupasi lahjoittaa Sortavalan maalaiskuntaan Kymölän kylään perustamansa kansakoulun valtiolle sillä ehdolla, että koulu muutetaan opettajaseminaariksi. Sortavalan seminaari sai valtiopäivillä tarvittavan kannatuksen ja päätös keisarin vahvistuksen. Niinpä avajaiset pidettiin 20.10.1880 Kymölässä, ja Suomen toinen suomenkielinen kansakouluseminaari aloitti toimintansa. Opettajakunta oli valittu aikaisemmin. (Lähde: Iivar Kemppinen: Sortavalan seminaarin historia.1969) Lukuvuosi 1913-1914 oli Sortavalan seminaarin 34. toimintavuosi.
Kertomus Sortavalan seminaarin toiminnasta ja vaiheista lukuvuonna 1927-1928
Vuosien 1877-1878 valtiopäivillä tehtiin kolme ehdotusta uuden suomenkielisen opettajaseminaarin perustamiseksi Sortavalaan Karjalan kansan keskelle. Jyväskylässä toimi ainoa suomenkielinen seminaari. Herman Hallonblad puolisoineen lupasi lahjoittaa Sortavalan maalaiskuntaan Kymölän kylään perustamansa kansakoulun valtiolle sillä ehdolla, että koulu muutetaan opettajaseminaariksi. Lukuvuosi 1927-1928 oli Sortavalan seminaarin 48. toimintavuosi.
Kertomus Sortavalan seminaarin toiminnasta lukuvuonna 1931-1932
Julkaisussa kerrotaan Sortavalan seminaarin toiminnasta lukuvuonna 1931-1932, joka oli seminaarin 52. toimintavuosi.
Jns:n seutukirjaston maakuntakokoelma – PKKO 38.405 KER
Kertomus Sortavalan seminaarin toiminnasta lukuvuonna 1932-1933
Julkaisussa kerrotaan Sortavalan seminaarin toiminnasta lukuvuonna 1932-1933, joka oli seminaarin 53. toimintavuosi.
Kertomus Sortavalan seminaarin toiminnasta lukuvuotena 1928-1929
Vuosien 1877-1878 valtiopäivillä tehtiin kolme ehdotusta uuden suomenkielisen opettajaseminaarin perustamiseksi Sortavalaan Karjalan kansan keskelle. Jyväskylässä toimi ainoa suomenkielinen seminaari. Herman Hallonblad puolisoineen lupasi lahjoittaa Sortavalan maalaiskuntaan Kymölän kylään perustamansa kansakoulun valtiolle sillä ehdolla, että koulu muutetaan opettajaseminaariksi. Lukuvuosi 1928-1929 oli Sortavalan seminaarin 49. toimintavuosi.
Kertomus Sortavalan seminaarin toiminnasta lukuvuotena 1929-1930
Vuosien 1877-1878 valtiopäivillä tehtiin kolme ehdotusta uuden suomenkielisen opettajaseminaarin perustamiseksi Sortavalaan Karjalan kansan keskelle. Jyväskylässä toimi ainoa suomenkielinen seminaari. Herman Hallonblad puolisoineen lupasi lahjoittaa Sortavalan maalaiskuntaan Kymölän kylään perustamansa kansakoulun valtiolle sillä ehdolla, että koulu muutetaan opettajaseminaariksi. Lukuvuosi 1929-1930 oli Sortavalan seminaarin 50. toimintavuosi.
Kertomus Wiipurin läänin maanviljelysseuran vaikutuksesta vuonna 1893
Viipurin läänin maanviljelysseura
Viipurin läänin maanviljelysseuran vuosikertomus vuodelta 1893 on seuran 43. toimintavuosi.
Lieksa
Rantala
käsiohjelmat
konsertit
Lieksan kirjasto – Kauko ja Helvi Tanskasen kokoelma
Kevättervehdys : runo Pohjois-Karjalan kansanopistojuhlassa
tapahtumat
kansanopistot
runot
Pohjois-Karjalan kansanopistotyö alkoi vuonna 1895, kun osakkaita oli tarpeeksi kansanopiston opetuksen järjestämiseen. Sijaintipaikaksi tuli aluksi talollisen Kalle Puhakan kartano Kontiolahdella. Samana vuonna hyväksyttiin Pohjois-Karjalan kannatusyhdistyksen säännöt ja opiston ohjelma. Vuonna 1895 nimettiin myös opiston ensimmäinen johtokunta. Rahaa tarvittiin kuitenkin edelleen toiminnan kehittämiseen. Järjestettiin erilaisia tilaisuuksia ja kansanjuhlia varojen keräämiseksi. Myöhemmin alettiin puuhata omaa taloa kansanopistolle. Rahoituksen edistämiseksi päätettiin järjestää suuret laulujuhlat Joensuun Ilosaaressa. Tahvo Könösen idea toteutettiin, ja kansanopistojuhlat pidettiin 22.-23.6.1897. Hän kirjoitti tilaisuuteen juhlarunon nimimerkillä Teppo K., jota nimimerkkiä hän käytti. Tahvo Könönen (1864-1922) toimi Karjalattaren päätoimittajana 1890–1893. Hän erosi tehtävästä linjaerimielisyyksien vuoksi ja oli sitten perustamassa Pohjois-Karjala -lehteä. Könönen palasi Karjalattaren päätoimittajaksi uudelleen 1907 ja jatkoi siinä tehtävässä aina vuoteen 1916 saakka. Kansanopiston uudeksi paikaksi valikoitui Niittylahti Pyhäselän rannalta ja Karjalan radan varrelta. 4.11.1902 vietettiin uuden kansanopistorakennuksen vihkiäisiä. Siitä saakka Niittylahden kansanopisto on ollut toiminnassa. Lähteet: Vesa Tuominen: Pohjois-Karjalan opisto 1895-1995 Wikipedia
Könönen, Tahvo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 82.2
Kihlajaiskortti : Anna Enwald ja Axel Argillander
kihlaus
kortit
Ilmoitus Anna Enwaldin ja Axel Argillanderin kihlauksesta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hääkutsut
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
henkilöt
kirjanmerkit
Hällström, Emilia
Joensuun seutukirjastolle on päätynyt aineistoa Emilia Hällströmiin (1860—1941) liittyen. Oheinen kirjanmerkki on löytynyt Emilialle kuuluneen kirjan välistä. Ei ole täyttä varmuutta, onko se Emilian itse valmistama. Emilia oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin (1919—1905) neljästä tyttärestä: Emilia, Sofia Julia (1851—1917), Elin Carolina (1857—1894) ja Hilja Lovisa (1861—1900). Sisaruksista Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä. Emilian kerrotaan olleen syvästi uskonnollinen, hieman jäykkä ja varautunut mutta herkkä. Sisarukset mm. ylläpitivät yksityiskoulua useaan otteeseen vuosien 1876—1893 aikana. Emilia toimi valmistavan koulun ja tyttökoulun käsityönopettaja. Julia ja Emilia toimivat vahvasti myös vuonna 1903 perustetussa Jns:n NNKY:ssä ja paikallisessa lähetysyhdistyksessä.
Joensuun seutukirjastolle on päätynyt aineistoa Emilia Hällströmiin (1860—1941) liittyen. Emilia oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin neljästä tyttärestä: Emilia, Sofia Julia (1851—1917), Elin Carolina (1857—1894) ja Hilja Lovisa (1861—1900). Sisaruksista Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä Joensuussa. Emilian kerrotaan olleen syvästi uskonnollinen, hieman jäykkä ja varautunut mutta herkkä. Sisarukset mm. ylläpitivät Joensuussa yksityiskoulua useaan otteeseen vuosien 1876—1893 aikana. Emilia toimi Joensuun valmistavan koulun ja tyttökoulun käsityönopettaja. Julia ja Emilia toimivat vahvasti myös vuonna 1903 perustetussa Joensuun NNKY:ssä sekä paikallisessa lähetysyhdistyksessä. Emilia oli myös vahvasti mukana Nuorisokirjasto-seuran toiminnassa. Emilian nimi löytyy arvatenkin Emilian itsensä kirjoittamana useista maakuntakirjaston kokoelmiin päätyneistä kirjoista. Oheinen kortti on löytynyt Emilialle kuuluneen kirjan välistä. Käsiala on huomattavan pientä ja siistiä.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA
Pyhäselkä
kirjastot
Hammaslahden kantakirjasto
Pyhäselän kunnan kantakirjasto
säännöt
Kirjojen lainausohjeet Pyhäselän kunnan kantakirjaston ja Hammaslahden kantakirjaston kirjassa Sinclair, Upton: Chikago (WSOY).
kirjeet
artikkelit
sanomalehdet
sahateollisuus
laivanrakennus
Petterson, Petter
rakennusmestarit
Cederbergien sukuun liittyvä kirje ja lehtileike.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
Hugo Ferdinand Olsoni (1857—1936) oli joensuulainen apteekkari. Hänen vanhempansa olivat apteekkari Anders Olsoni ja Evelina Olsoni. Hugo opiskeli Helsingin yliopistossa filosofian kandidaatiksi, farmaseutiksi ja proviisoriksi. Hän peri isänsä apteekin toimien kaupungissa apteekkarina vuosina 1892—1922. Hugo avioitui Lydia Suihkon kanssa vuonna 1885 ja tämän kuoleman jälkeen Lydian pikkusisaren Sanna Suihkon kanssa. Apteekkari Olsonin puutaloa voi peruskorjattuna ihailla osoitteessa Malmikatu 1.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Olsoni-suku
musiikki
kuorot
Joensuun mieslaulajat
Joensuun Mieskuoro sai alkunsa vuonna 1908 perustetun Joensuun Musiikkiyhdistyksen suojissa. Nykyinen Joensuun Mieslaulajat ry. laskee perustamisajankohdakseen vuoden 1911, jolloin Musiikkiyhdistyksen kuoro alkoi pitää säännöllisiä harjoituksiaan. Kuoron toiminta on jatkunut eri syistä katkonaisena, mutta se on aina herätelty uudelleen henkiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 78: MUSIIKKI
Westerlind, A. E.
Seurahuone sijaitsi Kauppa- ja Suvantokadun kulmassa. Se oli kaupunkilaisten kohtaamispaikka. Siellä järjestettiin ohjelmallisia iltahuveja ja konsertteja. Ravintolaa emännöi vuosia kaupungin kulttuurielämän alullepanija ja ylläpitäjä Andrietta (tai Andriette, Henrietta) Svärd. Kaupunkilaiset kutsuivat häntä nimellä Neissyt; samoin Seurahuoneesta puhuttiin "neissyenä". Tämä lempi- tai pilkkanimi saattoi viitata myös bordellitoimintaan, jota Seurahuoneella mahdollisesti harrastettiin. Andrietta esiintyi itsekin mielellään Iltahuvien näytelmissä, usein miesten roolissa. Tästäkin syystä hän oli kaupungissa keskustelua herättävä värikäs hahmo.
Kuula, Alma
Alma Johanna Silventoinen (5.2.1884 – 8.10.1941), myöhemmin Kuula, oli suosittu konsertti- ja oratoriolaulaja. Toivo Kuulan yksinlaulujen ohella hän tuli tunnetuksi aikansa modernin suomalaisen laulutaiteen esittäjänä. Kotimaisten opintojensa lisäksi Kuula opiskeli musiikkia mm. Milanossa (1908–09) ja Pariisissa (1909–10). Ensikonserttinsa hän piti vuonna 1911. Kotimaisten konserttien lisäksi Kuula esiintyi ulkomailla: Unkarissa, Italiassa, Baltian maissa, Saksassa ja Pohjoismaissa. Puoliso, säveltäjä Toivo Kuula kuoli traagisesti 1918, jonka jälkeen Alma Kuula teki kaikkensa, että hänen edesmenneen miehensä musiikki jäisi elämään ja tulisi tunnetuksi.
Vehanen, Kosti
Antti, Aune
Pianisti Kosti Vehanen (1887—1957) tuli tunnetuksi monien laulajien herkkänä ja taitavana säestäjänä. Yksi näistä oli Aune Antti (1901—1983).
Holm, Bruno
Seurahuone sijaitsi Kauppa- ja Suvantokadun kulmassa. Se oli kaupunkilaisten kohtaamispaikka, jossa järjestettiin ohjelmallisia iltahuveja ja konsertteja. Ravintolaa emännöi vuosia kaupungin kulttuurielämän alullepanija ja ylläpitäjä Andrietta (tai Andriette, Henrietta) Svärd. Kaupunkilaiset kutsuivat häntä nimellä Neissyt; samoin Seurahuoneesta puhuttiin "neissyenä". Tämä lempi- tai pilkkanimi saattoi viitata myös bordellitoimintaan, jota Seurahuoneella mahdollisesti harrastettiin. Andrietta esiintyi itsekin mielellään Iltahuvien näytelmissä, usein miesten roolissa. Tästäkin syystä hän oli kaupungissa keskustelua herättävä värikäs hahmo.
Käsiohjelma Göta Blombergin konserttiin. Säestää Pentti Koskimies.
Haitto
Heimo
Heimo Haitto (1925 Viipuri — 1999 Marbella) antoi ensikonserttinsa 13-vuotiaana Helsingin kaupunginorkesterin kanssa. Samana vuonna hän voitti kansainvälisen viulukilpailun Lontoossa. Ennen talvisodan alkamista kuvattiin Toivo Särkän ohjaama elokuva Pikku pelimanni, joka kertoi ihmelapsi Heimo Haiton tarinan. Heimo esitti itseään elokuvassa Haitto avioitui sellotaiteilija Beverly Le Beckin kanssa ja muutti Hollywoodiin, jossa hän työskenteli elokuvamusiikin parissa. Hänestä tuli Yhdysvaltain kansalainen vuonna 1945. Saatuaan tarpeekseen elokuvamusiikista Haitto liittyi Los Angelesin filharmonikkoihin.
J. L. Y:n sekakuoro
Varis, Onni
Sorasto, Untamo
Mielonen, Mikko
Kirkkokonsertin esiintyjälistalta löytyy seuraavia nimiä: J.L.Y:n sekakuoro johtajanaan Onni Varis, tohtori Untamo Sorasto ja lehtori Mikko Mielonen.
Konserttiohjelma : Joensuun Mieslaulajat (1)
Joensuun Mieskuoro sai alkunsa vuonna 1908 perustetun Joensuun Musiikkiyhdistyksen suojissa. Nykyinen Joensuun Mieslaulajat ry. laskee perustamisajankohdakseen vuoden 1911, jolloin Musiikkiyhdistyksen kuoro alkoi pitää säännöllisiä harjoituksiaan. Kuoron toiminta on jatkunut eri syistä katkonaisena, mutta se on aina herätelty uudelleen henkiin. Vuoden 1957 konserttia johti Ilmari Harju.
Konserttiohjelma : Joensuun Mieslaulajat (2)
Joensuun Mieskuoro sai alkunsa vuonna 1908 perustetun Joensuun Musiikkiyhdistyksen suojissa. Kuoron toiminta on jatkunut eri syistä katkonaisena, mutta se on aina herätelty uudelleen henkiin. Nykyinen Joensuun Mieslaulajat ry. laskee perustamisajankohdakseen vuoden 1911, jolloin Musiikkiyhdistyksen kuoro alkoi pitää säännöllisiä harjoituksiaan. Vuoden 1957 konserttia johti Ilmari Harju.
Konserttiohjelma : Joensuun Mieslaulajat (3)
Joensuun Mieskuoro sai alkunsa vuonna 1908 perustetun Joensuun Musiikkiyhdistyksen suojissa. Kuoron toiminta on jatkunut eri syistä katkonaisena, mutta se on aina herätelty uudelleen henkiin. Nykyinen Joensuun Mieslaulajat ry. laskee perustamisajankohdakseen vuoden 1911, jolloin Musiikkiyhdistyksen kuoro alkoi pitää säännöllisiä harjoituksiaan. 27.4.1973 konserttia johti Pentti Keinonen. Konsertissa esiintyivät Osmo Kaasinen, Aimo Leppänen ja Kari Sirén.
Konserttiohjelma : Joensuun musiikkiyhdistyksen mieskuoro
Joensuun musiikkiyhdistys
Joensuun musiikkiyhdistyksen kuoro
Joensuun musiikkiyhdistyksen (J.M.Y.) kuoroa johti J. Räsänen. Solistina toimi T. Lappalainen.
Konserttiohjelma : Joensuun musiikkiyhdistys (2)
Joensuun mieskuoro
Joensuun Musiikkiyhdistyksen kirkkokonsertissa esiintyi J.M.Y:n sekakuoro johtajanaan E. Karvonen, Joensuun mieskuoro, J.S.K:n soittokunta ja urkuri J. S. Ristiharju. Viulua soitti metsänhoitaja V. Hämäläinen.
Käsiohjelma Jorma Huttusen konserttiin. Säestää Antti Aarnela.
Käsiohjelma Kim Borgin konserttiin. Konserttia säesti Pentti Koskimies.
Bergholm, John
3.9.1879 (Ilmoituksessa oleva); 5.9.1879 (Oikea konserttiaika)
Mieskuoro Laulu-Miehet (LM) on suomalainen mieskuoro. Kuoron perusti keväällä 1914 joukko entisiä Ylioppilaskunnan Laulajien ja Suomen Laulun mieskuoron laulajia. Lauri Arvi Pellervo Poijärvi (1900-1986; vuoteen 1906 Boijer) oli suomalaisen koulumaailman vaikuttaja, filosofian tohtori ja kuoronjohtaja. Hän toimi kolme vuotta Laulu-Miesten kuoronjohtajana.
SKS:n kirjapaino
Lehtinen, Matti
Koskimies, Pentti
Oopperalaulaja Matti Lehtistä säesti Pentti Koskimies.
Konserttiohjelma : Naëma Nybergh-Paasonen
Nybergh-Paasonen, Naëma
Ingman, Naëmi
Joensuun Seurahuone sijaitsi Kauppa- ja Suvantokadun kulmassa. Se oli kaupunkilaisten kohtaamispaikka. Siellä järjestettiin ohjelmallisia iltahuveja ja konsertteja. Ravintolaa emännöi vuosia kaupungin kulttuurielämän alullepanija ja ylläpitäjä Andrietta (tai Andriette, Henrietta) Svärd. Kaupunkilaiset kutsuivat häntä nimellä Neissyt; samoin Seurahuoneesta puhuttiin "neissyenä". Tämä lempi- tai pilkkanimi saattoi viitata myös bordellitoimintaan, jota Seurahuoneella mahdollisesti harrastettiin. Andrietta esiintyi itsekin mielellään Iltahuvien näytelmissä, usein miesten roolissa. Tästäkin syystä hän oli kaupungissa keskustelua herättävä värikäs hahmo.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 78: MUSIIKKI