konsertit
musiikki
Aholainen, Irja
Almi, Alfons
Ruusunen, Kalle
Oopperakonsertissa esiintyivät Irja Aholainen, sopraano Alfons Almi, tenori ja Kalle Ruusunen, baritoni.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 78: MUSIIKKI
Joensuu
käsiohjelmat
Käsiohjelma Raili Kostian konserttiin. Säestää Pentti Koskimies.
Konserttiohjelma : Sibeliuksen juhlavuoden konsertti
käsiohjelmat Raatikainen
Tyyne
Konserttiohjelma : Valstojen ja Haapasen trio
käsiohjelmat Haapanen
Tuomas Valsta
Tapani Valsta
Esko
Käsiohjelma Tapani Valstan, Tuomas Haapasen ja Esko Valstan konserttiin 1956.
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
Konserttiohjelma: Joensuun musiikkiyhdistys (1)
kuorot
Joensuun musiikkiyhdistys
Joensuun musiikkiyhdistyksen 25-vuotisjuhlakonsertissa esiintyi Joensuun musiikkiyhdistyksen mieskuoro. Konsertissa solistina oli neiti Irma Salmela (viulu) säestäjänään kapellimestari Aarne Rytkönen. Konserttia johtivat Lauri Kumpulainen ja Onni Varis.
laulajat
Järnefelt
Maikki
Käsiohjelma Maikki Järnefeltin juhlakonserttiin 22.5.1927 Joensuussa. Säestäjänä oli Selim Palmgren. Maikki Pakarinen-Järnefelt oli Joensuusta lähtöisin oleva oopperalaulaja. Hän oli syntynyt 26.8.1871 ja kuoli Turussa 4.7.1929, vain kaksi vuotta Joensuun konsertin jälkeen. Hän oli tuolloin naimisissa Selim Palmgrenin kanssa. He olivat menneet naimisiin vuonna 1910. Sitä ennen hän oli naimisissa säveltäjä Armas Järnefeltin kanssa 1893-1910, ja heille syntyi Eva-tytär 7.11.1901. Hän käytti myös nimeä Maikki Järnefelt-Palmgren. Maikki Pakarinen kävi Joensuun ruotsalaisen tyttökoulun, jonka jälkeen hän lähti opiskelemaan Helsingin musiikkiopistoon (nyk. Sibelius-Akatemia) vuonna 1887. Taiteilijauransa aikana hän piti lukuisia konsertteja ympäri Eurooppaa. Hän oli Suomen ensimmäisiä merkittäviä laulutaiteilijoita, jotka lähtivät tavallisen kansan keskuudesta, ei säätyläisperheestä. Vuosina 1907-1910 hän asui ja opiskeli laulua Italiassa, jossa käytti italialaista nimeä Maria Campoferro. (Lähdeteos: Kouvulehto, Marja-Liisa: Maikki Järnefelt-Palmgren)
fin
Järnefelt, Maikki
Konserttiohjelma Kööpenhaminassa pidetystä kansanlauluillasta 6.12.1919. Säestäjänä oli Selim Palmgren. Maikki Pakarinen-Järnefelt oli Joensuusta lähtöisin oleva oopperalaulaja. Hän oli syntynyt 26.8.1871 ja kuoli Turussa 4.7.1929. Hän oli naimisissa Selim Palmgrenin kanssa vuodesta 1910. Sitä ennen hän oli naimisissa säveltäjä Armas Järnefeltin kanssa 1893-1910, ja heille syntyi Eva-tytär 7.11.1901. Hän käytti myös nimeä Maikki Järnefelt-Palmgren. Maikki Pakarinen kävi Joensuun ruotsalaisen tyttökoulun, jonka jälkeen hän lähti opiskelemaan Helsingin musiikkiopistoon (nyk. Sibelius-Akatemia) vuonna 1887. Taiteilijauransa aikana hän piti lukuisia konsertteja ympäri Eurooppaa. Hän oli Suomen ensimmäisiä merkittäviä laulutaiteilijoita, jotka lähtivät tavallisen kansan keskuudesta, ei säätyläisperheestä. Vuosina 1907-1910 hän asui ja opiskeli laulua Italiassa, jossa käytti italialaista nimeä Maria Campoferro. (Lähdeteos: Kouvulehto, Marja-Liisa: Maikki Järnefelt-Palmgren)
Konserttiohjelma on Maikki Järnefeltin Berliinissä 5.2.1900 pitämästä lauluillasta, jonka säestäjänä oli hänen vanha ystävänsä Ferruccio Busoni. Maikki Pakarinen-Järnefelt oli Joensuusta lähtöisin oleva oopperalaulaja. Hän oli syntynyt 26.8.1871 ja kuoli Turussa 4.7.1929. Hän oli naimisissa Selim Palmgrenin kanssa vuodesta 1910. Sitä ennen hän oli naimisissa säveltäjä Armas Järnefeltin kanssa 1893-1910, ja heille syntyi Eva-tytär 7.11.1901. Hän käytti myös nimeä Maikki Järnefelt-Palmgren. Maikki Pakarinen kävi Joensuun ruotsalaisen tyttökoulun, jonka jälkeen hän lähti opiskelemaan Helsingin musiikkiopistoon (nyk. Sibelius-Akatemia) vuonna 1887. Taiteilijauransa aikana hän piti lukuisia konsertteja ympäri Eurooppaa. Hän oli Suomen ensimmäisiä merkittäviä laulutaiteilijoita, jotka lähtivät tavallisen kansan keskuudesta, ei säätyläisperheestä. Vuosina 1907-1910 hän asui ja opiskeli laulua Italiassa, jossa käytti italialaista nimeä Maria Campoferro. Vuosina 1921-1926 hän asui Pohjois-Amerikassa Selim Palmgrenin kanssa ja konsertoi myös siellä. (Lähdeteos: Kouvulehto, Marja-Liisa: Maikki Järnefelt-Palmgren)
Käsiohjelma Belgian Ostendessa vuonna 1907 pidetystä sinfoniakonsertista, jossa Maikki Järnefelt lauloi aarian Massenet'n oopperasta Herodiade, Lisztin Die drei Zigeuner ja Järnefeltin Sunnuntain. Maikki Pakarinen-Järnefelt oli Joensuusta lähtöisin oleva oopperalaulaja. Hän oli syntynyt 26.8.1871 ja kuoli Turussa 4.7.1929. Hän oli naimisissa Selim Palmgrenin kanssa vuodesta 1910. Sitä ennen hän oli naimisissa säveltäjä Armas Järnefeltin kanssa 1893-1910, ja heille syntyi Eva-tytär 7.11.1901. Hän käytti myös nimeä Maikki Järnefelt-Palmgren. Maikki Pakarinen kävi Joensuun ruotsalaisen tyttökoulun, jonka jälkeen hän lähti opiskelemaan Helsingin musiikkiopistoon (nyk. Sibelius-Akatemia) vuonna 1887. Taiteilijauransa aikana hän piti lukuisia konsertteja ympäri Eurooppaa. Hän oli Suomen ensimmäisiä merkittäviä laulutaiteilijoita, jotka lähtivät tavallisen kansan keskuudesta, ei säätyläisperheestä. Vuosina 1907-1910 hän asui ja opiskeli laulua Italiassa, jossa käytti italialaista nimeä Maria Campoferro. (Lähdeteos: Kouvulehto, Marja-Liisa: Maikki Järnefelt-Palmgren)
Konserttiohjelma: Nya Svenska Damkvartett
Nya Svenska Damkvartetin konsertin käsiohjelma. Kvartetissa lauloivat Amanda Carlsson, Ingeborg Löfgren, Inga Ekström ja Bertha Erixon. Naisnelikko kävi esiintymässä useissa Euroopan maissa ja jopa Amerikassa saakka.
Joensuu Boktryckeri
käsiohjelmat Westerlind
A. E.
Seurahuone sijaitsi Kauppa- ja Suvantokadun kulmassa. Se oli kaupunkilaisten kohtaamispaikka. Siellä järjestettiin ohjelmallisia iltahuveja ja konsertteja. Ravintolaa emännöi vuosia kaupungin kulttuurielämän alullepanija ja ylläpitäjä Andrietta (tai Andriette, Henrietta) Svärd. Kaupunkilaiset kutsuivat häntä nimellä Neissyt; samoin Seurahuoneesta puhuttiin "neissyenä". Tämä lempi- tai pilkkanimi saattoi viitata myös bordellitoimintaan, jota Seurahuoneella mahdollisesti harrastettiin. Andrietta esiintyi itsekin mielellään Iltahuvien näytelmissä, usein miesten roolissa. Tästäkin syystä hän oli kaupungissa keskustelua herättävä värikäs hahmo.
Kontioniemen parantolan vuosikertomus 1931
Kontiolahti
Kontioniemi
sairaalat
parantolat
Kontioniemen parantola
toimintakertomukset
tartuntataudit
henkilöstö
Elokuussa 1930 käyttöönvihityn Kontioniemen parantolan vuosikertomus vuodelta 1931.
Joensuun pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 59.2205 KON
Kontioniemen parantolan vuosikertomus 1933
toiminta
Elokuussa 1930 käyttöönvihityn Kontioniemen parantolan vuosikertomus vuodelta 1933
Kontioniemen parantolan vuosikertomus 1934
Elokuussa 1930 käyttöönvihityn Kontioniemen parantolan vuosikertomus vuodelta 1934
henkilöt
postikortit
Hällström, Emilia
Thilda Beyrathin kortti Emilia Hällströmille. Joensuun seutukirjastolle on päätynyt aineistoa Emilia Hällströmiin (1860—1941) liittyen. Oheinen kortti on löytynyt Emilialle kuuluneen kirjan välistä. Emilia oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin neljästä tyttärestä: Emilia, Sofia Julia (1851—1917), Elin Carolina (1857—1894) ja Hilja Lovisa (1861—1900). Sisaruksista Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä. Emilian kerrotaan olleen syvästi uskonnollinen, hieman jäykkä ja varautunut mutta herkkä. Sisarukset mm. ylläpitivät Joensuussa yksityiskoulua useaan otteeseen vuosien 1876—1893 aikana. Emilia toimi valmistavan koulun ja tyttökoulun käsityönopettaja. Julia ja Emilia toimivat vahvasti myös vuonna 1903 perustetussa NNKY:n paikallisyhdistyksessä sekä paikallisessa lähetysyhdistyksessä. Thilda Beyrath oli sisarusten ystävä, jonka Hällströmit ottivat siipiensä suojaan ja kotiinsa asumaan. Hänestä tuli myöhemmin NNKY:n puheenjohtaja ja tyttökoulun johtajatar.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA
Hällström
Emilia
Joensuun seutukirjastolle on päätynyt aineistoa Emilia Hällströmiin (1860—1941) liittyen. Oheinen kortti on löytynyt Emilialle kuuluneen kirjan välistä. Emilia oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin neljästä tyttärestä: Emilia, Sofia Julia (1851—1917), Elin Carolina (1857—1894) ja Hilja Lovisa (1861—1900). Sisaruksista Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä. Emilian kerrotaan olleen syvästi uskonnollinen, hieman jäykkä ja varautunut mutta herkkä. Sisarukset mm. ylläpitivät yksityiskoulua useaan otteeseen vuosien 1876—1893 aikana. Emilia toimi valmistavan koulun ja tyttökoulun käsityönopettaja. Julia ja Emilia toimivat vahvasti myös vuonna 1903 perustetussa NNKY:n paikallisyhdistyksessä sekä paikallisessa lähetysyhdistyksessä. Thilda Beyrath oli sisarusten ystävä, jonka Hällströmit ottivat siipiensä suojaan ja kotiinsa asumaan. Hänestä tuli myöhemmin NNKY:n puheenjohtaja ja tyttökoulun johtajatar.
järjestöt
Raittiusyhdistys Wesa
raittius
Granskog, Vilhelm
Suomalainen raittiusliike sai alkunsa Axel August Granfeltin perustamasta raittiusseurasta, sekä vuonna 1853 perustetusta Raittiuskirjallisuuskomiteasta. Ympäri Suomea perustettiin aatteen hengessä paikallisia raittiusyhdistyksiä. Viinan kotitarvepolton kielto vuonna 1865 vahvisti aatetta, kun viinan valmistus alkoi tuolloin keskittyä kaupunkeihin. Joensuun Raittiusyhdistys perustettiin vuonna 1884. Aluksi se toimi nimellä Joensuun Wesa. Yhdistyksen yhtenä kantavana voimana oli satulaseppä Vilhelm Granskog. Yhdistyksen toiminnan tarkoituksena oli ehdottoman raittiuden, terveyden ja raittiiden elämäntapojen edistäminen. Samalla se kasvatti jäseniään vastuuntuntoisiksi kansalaisiksi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37.6: PÄIHDEPOLITIIKKA
Kotimaisen Työn Liiton Joensuun osaston säännöt 1914
säännöt
Kotimaisen työn liitto
Kotimaisen työn liitto perustettiin Tampereella vuonna 1912. Tuolloin Suomi oli Venäjän monikansalliseen imperiumiin kuuluva suuriruhtinaskunta. Kotimaisen Työn Liitto oli osa Suomen itsenäistymispyrkimystä. Liitto perustettiin kotimaisen teollisuuden edistämisviikon, Suomalaisen viikon järjestämistä varten. Liiton Joensuun paikallisosasto perustettiin vuonna 1914.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 9: HISTORIA
puhelimet
puhelut
maksut
24.3.1926 soitetun puhelun kuitti. Puhelu on soitettu numerosta 398, joka on ollut Joensuun kaupungintalon puhelinautomaatin numero. Puhelu on soitettu Viipuriin, Starckjohannille. Oy Starckjohann Co. Ab oli Viipurissa ennen sotia toiminut yritys.
hevoset
urheilu
palkinnot
Keski-Karjalan hevosystäväinseura
Keski-Karjalan Hevosystäväinseura perustettiin Joensuussa syksyllä 1873. Se mm. järjesti kilpa-ajoja.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 79.15: HEVOSURHEILU, RATSASTUS
Keski-Karjalan hevosystäväseura
kuolinilmoitukset
Mandelin
Anders Johan
Ilmoitus Anders Johan Mandelinin kuolemasta.
Karjalatar (?)
Ilomantsi
hautajaiset
Ilmoitus Beda Maria Kockin (o.s. Parviainen) kuolemasta.
Kuolinilmoitus : Bernhard Leonard Cederberg
Helsinki
Cederberg, Bernhard
Ilmoitus Bernhard Leonard Cederbergin kuolemasta. Bernhard Cederberg oli joensuulaisen suurmiehen, sahanomistaja Gustaf Cederbergin ("Suola-Kusti") poika. Isä-Gustaf myi liiketoimintansa ja omaisuutensa (mm. Ukonlahden rannalla sijainneen Penttilän hovin kartanon) pojilleen Bernhardille ja Carl Johanille vuonna 1875. Bernhard Cederbergin ansiosta Penttilän sahan työntekijöiden lapsille perustettiin kansakoulu 1890-luvun alussa. Koulu toimi Penttilän hovin piharakennuksessa. Bernhardin kuoltua 36-vuotiaana vuonna 1886 Janne jatkoi ja kehitti sahatoimintaa.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
Kuolinilmoitus : Efraim Fredrik Cajander
Cajander, Efraim
Ilmoitus henkikirjuri Efraim Fredrik Cajanderin kuolemasta.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Parviainen-suku
Kuolinilmoitus : Elin Johanna Rouhiainen
Antrea
Rouhiainen, Elin
Ilmoitus Elin Johanna Rouhiaisen (o.s. Parviainen) kuolemasta 17.4.1905.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
Kuolinilmoitus : Emma Charlotta Nylander
Oulu
Ilmoitus Emma Charlotta Nylanderin (os. Ståhlberg) kuolemasta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Olsoni-suku
Olsoni,Evelina
Ilmoitus Evelina Olsonin (os. Schlüter) kuolemasta. Evelina oli apteekkari A. F. Olsonin vaimo.
Kuolinilmoitus : Frithiof Napoleon Neppenström
kauppiaat
Neppenström, Frithiof
Ilmoitus kauppaneuvos Frithiof Napoleon Neppenströmin kuolemasta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Neppenström-suku
Ilmoitus Gustaf Alexander Bomanin kuolemasta.
Cederberg
Jacob
Ilmoitus kauppias Jacob Gustaf Cederbergin kuolemasta. Jakob Gustav Cederberg (1823–1875) oli kotoisin Pietarsaaresta. Kirvesmiehenä työskennellyt Cederberg muutti 1843 Liperiin. Sittemmin hän toimi Penttilän lastauspaikan hoitajana ja suolanmittaajana. Tästä johtuu lempinimi ”Suola-Kusti”. Joensuun kaupungiksi tulon jälkeen 1848 Cederberg haki porvarioikeuksia ja ryhtyi kauppiaaksi. Hän hankki haltuunsa Penttilän tilan Antti Mustoselta ja aloitti 1870 sahaustoiminnan vuokraamallaan Hasanniemen sahalla. Vuonna 1871 Cederberg perusti yhdessä Petter Parviaisen kanssa Penttilän sahan. Penttilän tilan alueelle perustettiin myös laivanveistämö, sillä Cederberg oli aloittanut laivaliikenteen harjoittamisen muutamia vuosia aikaisemmin. Vuonna 1875 Cederberg luovutti yrityksen pojilleen Bernhard Cederbergille (1852–1886) ja Carl Johan "Janne" Cederbergille (1847–1908).
Nystén
Johan
Ilmoitus Johan Alfred Nystén kuolemasta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Digitoidut
Kuolinilmoitus : kauppaneuvos Petter Parviainen
Parviainen, Petter
Ilmoitus kauppaneuvos Petter Parviaisen kuolemasta. Petter Parviainen (1824–92) oli talonpoikaissyntyinen kauppaneuvos, laivanvarustaja ja sahateollisuusmies. Petterillä oli Joensuussa oma kauppahuone ja hän harjoitti tukku- ja vähittäiskauppaa laidasta laitaan: aluksi oravannahkoja, peuransarviliimaa, pajunkuorta nahkojen parkitusaineeksi, vuotia, marjoja, sieniä, lintuja; sittemmin voita, viljaa, viiniä, kankaita, lasi- ja posliinitavaraa. Tavaraa tuotiin ulkomaita myöden ja vietiin mm. Pietariin. Petter harjoitti liiketoimintaa myös veljistään kahden, Simo Parviaisen ja Heikki Parviaisen kanssa. Hän rakennutti yhdessä toisten kaupungin liikemiesten kanssa tukun laivoja kaupankäyntiin. Petter Parviainen perusti kauppias Gustaf Cederbergin (1823–75) kanssa Penttilän ja Karsikon sahat 1870-luvulla. Viinan kotipolton kielto 1866 avasi liikemiehille hyvän sauman: Petter oli osakkaana myös Joensuun Paloviinayhtiössä, jolla oli tislaamo Tori- ja Malmikatujen kulmassa.
Parviainen
Maria
Ilmoitus neiti Maria Parviaisen kuolemasta 9.5.1891.
Kuolinilmoitus : Olga Maria Karolina Hällström
Sortavala
Ilmoitus Olga Maria Karolina Hällströmin kuolemasta.
Parviainen, Simon
Ilmoitus kauppias Simon Parviaisen kuolemasta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Cederberg-suku
Parviainen, Idor
Ilmoitus kauppias Idor Parviaisen kuolemasta.
Kutsu : Anna Parviainen ja Joh. Wilh. Åkerstedt
kutsukortit
häät
Kutsu Anna Parviaisen ja Joh. Wilh. Åkerstedtin vihkiäisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Parviainen-suku
Kutsu : Elin Neppenström ja Simo Parviainen
Kutsu Elin Neppenströmin ja Simo Parviaisen vihkiäisiin. Frithiof Napoleon Neppenström (21.3.1835 Kuhmalahti – 11.3.1905 Joensuu) oli kauppias, kauppaneuvos ja laivanvarustaja. Neppenström omisti myös kolmasosan kaupungissa toimineesta Haukipuron oluttehtaasta. Hänen tyttärensä Elin avioitui kaupunginlääkäri Simo Frithiof Parviaisen kanssa.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku – Digitoimaton: Neppenström-suku
Kutsu : Jenny Rudbäck ja A. V. (?) Åkerblom
Kutsu Jenny Rudbäckin ja A. V. (?) Åkerblomin vihkiäisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- ja SUKUHISTORIA – Sijainti: Hääkutsut
Kutsu : Aada Parviainen ja Oskar Sylvin
Pekkala
Kutsu Aada Parviaisen ja filosofian maisteri Oskar Sylvinin vihkiäisiin Pekkalassa 2.8.1894. Aada oli kauppaneuvos, laivanvarustaja ja sahateollisuusmies Petter Parviaisen (1824–92) tyttären Catharina Wilhelminan tytär.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Parviainen-suku
Kutsu : Aili Wickstrand ja Wille Tuhkanen
Juuka
Kutsu postinhoitajatar Aili Wickstrandin ja Wille Tuhkasen vihkiäisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hääkutsut
Vokkola
Kutsu Aina Starkin ja Gustaf Enwaldin vihkiäisiin.
Kutsu : Alli Cederberg ja Yrjö Björklund
Yrjö Björklund oli apteekkari ja Alli (Alina) Cederberg oli kauppias Cederbergin sisar. Cederbergit ja Björklundit (myöh. Koivulat) olivat merkittäviä sukuja Joensuussa. Jakob Gustav Cederberg (1823–1875) on yksi Joensuun historian suurmiehistä, joka parhaimpina päivinään muun liiketoiminnan ohella omisti niin Penttilän, Karsikon kuin Pekkalankin sahat. Björklundin suvussa taas oli useampikin kultaseppä.
Pohjois-Karjalan museo–Joensuun seutukirjasto
Kutsu : Anders Henrik Rosenius ja Elisi Silvén
Kutsu Anders Henrik Roseniuksen ja Elisi Silvénin vihkiäisiin.
Kutsu : Anna Katharina Turunen ja Michel Pajunen
Pielishovi
Kutsu Anna Katharina Turusen ja Michel Pajusen vihkiäisiin.
Kutsu : Antti Ryynänen ja Fanny Sofia Molander
Kutsu kansakoulunopettaja Antti Ryynäsen ja Fanny Sofia Molanderin vihkiäisiin.