Kertomus Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen Lyseon vaikutuksesta lukuvuotena 1874—1875
Joensuu
koulut
Joensuun lyseo
toimintakertomukset
Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vuosikertotomus lukuvuonna 1874-1875. Kuopion lyseon osuuden on kirjoittanut J. V. Johnsson.
Alopaeus, J. M.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505 KER
Paino-yhtiön kirjapaino Kuopio
Kertomus Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vaiktuksesta lukuvuotena 1877-1878
Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1877-1878. Kuopion lyseon osuuden on kirjoittanut And. Helander.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505
Aug. Haraldin ja Gust. Bergrothin kirjapaino, Kuopio
Kertomus Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vaikutuksesta lukuvuotena 1876-1877
Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vuosikertomus 1876-1877. Kuopion lyseon kertomuksen on kirjoittanut And. Helander.
Kertomus Kuopion alkeisopiston ja Joensuun ylä-alkeiskoulun vaikutuksesta... lukuvuotena 1873—1874
Joensuun lyseo perustettiin säätyjen ja senaatin hyväksynnällä vuonna 1865, eli 17 vuotta kaupungin perustamisen jälkeen. Se aloitti toimintansa ns. yläalkeiskouluna. Tällaisena se toimi aina vuoteen 1874 saakka, jolloin se muutettiin neliluokkaiseksi lyseoksi. Opetuskieli oli suomi. Koulu toimi aluksi kaupungin luutnantti Schlüterilta vuokraamissa rakennuksissa. Sen jälkeen se toimi useassa eri osoitteessa. Theodor Deckerin piirtämä koulurakennus otettiin käyttöön elokuun alusta 1894.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Varasto – Joensuun Lyseo – 1873-1883 – 1885-1904
Painoyhtiön kirjapaino (painopaikka)
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1914-1915
tyttökoulut
Joensuun tyttökoulu
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodesta 1914-1915. Sota-ajan takia lukuvuosi oli hiukan lyhennetty.
Beyrath, Thilda
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505 JOE
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuosilta 1909-1913
historia
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Sen perustivat sisarukset Vilhelmina ja Josefina Tavast, jotka olivat aiemmin johtaneet tyttökoulua Savonlinnassa. Pian Joensuuhun tulonsa jälkeen molemmat kuolivat nälänhädän seurauksena riehuneeseen kulkutautiin. Johtajattaren vastuun otti heidän sisarensa Adele Tavast. Hänen jälkeensä lyhyen aikaa johtajana toimi Stella Alftan. Hänen jälkeensä koulun johdon otti käsiinsä Thilda Beyrath. Joensuun tyttökoulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, jonka saaminen tuli ajankohtaiseksi jo 1899 koulun siirryttyä valtiolle. Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus on lukuvuosilta 1909-1913. Seuraavana syksynä 1913 päästiin lukukausi aloittamaan uudessa rakennuksessa.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuosilta 1899-1904
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Sen perustivat sisarukset Vilhelmina ja Josefina Tavast, jotka olivat aiemmin johtaneet tyttökoulua Savonlinnassa. Pian Joensuuhun tulonsa jälkeen molemmat kuolivat nälänhädän seurauksena riehuneeseen kulkutautiin. Johtajattaren vastuun otti heidän sisarensa Adele Tavast. Hänen jälkeensä lyhyen aikaa johtajana toimi Stella Alftan. Hänen jälkeensä koulun johdon otti käsiinsä Thilda Beyrath. Joensuun tyttökoulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuosilta 1899-1904 sisältää myös lyhyen J. M. Alopaeuksen kirjoittaman historiikkiosuuden tyttökoulusta sen ollessa vielä yksityisten kustantama.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1922-1923
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1922-1923.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuosilta 1904-1909
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Sen perustivat sisarukset Vilhelmina ja Josefina Tavast, jotka olivat aiemmin johtaneet tyttökoulua Savonlinnassa. Pian Joensuuhun tulonsa jälkeen molemmat kuolivat nälänhädän seurauksena riehuneeseen kulkutautiin. Johtajattaren vastuun otti heidän sisarensa Adele Tavast. Hänen jälkeensä lyhyen aikaa johtajana toimi Stella Alftan. Hänen jälkeensä koulun johdon otti käsiinsä Thilda Beyrath. Joensuun tyttökoulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus on lukuvuosilta 1904-1909.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1921-1922
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1921-1922.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1917-1918
kansalaissota
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun lukuvuosi 1917-1918 oli poikkeuksellinen, koska Suomessa käytiin kansalaissotaa. Lukuvuosi aloitettiin myöhemmin kuin tavallisesti 17.9.1917 ja se päättyi jo toukokuussa. Koulurakennus oli talvella 1918 osan aikaa sotilassairaalana eikä luokkahuoneita voitu käyttää koulutyöhön.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1915-1916
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1915-1916 sisältää myös 50-vuotisen historian kunniaksi luettelon Joensuun tyttökoulun oppilaista vuosilta 1865-1915. Luettelossa on myös maininta oppilaan myöhemmästä asemasta ja vaiheista, jos ne ovat olleet tiedossa.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1919-1920
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1916-1917
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1916-1917.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1913-1914
koulurakennukset
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1913-1914 sisältää ensimmäinen lukuvuoden uudessa koulurakennuksessa. Julkaisu sisältää myös selostuksen vihkiäisjuhlasta sekä lyhennelmän koulun rehtorin Thilda Beyrathin juhlapuheesta, joka käsitteli tyttökoulun historiaa. Kertomus sisältää myös henkilöhistoriaa tyttökoulun monivuotisesta opettajasta J. M. Alopaeuksesta, joka kuoli vuonna 1913. Lopussa on A. Salmelan kirjoittama vihkiäisjuhlassa esitetty juhlaruno Kodin kunniaksi sekä luettelo kouluneuvoston jäsenistä ja opettajista ja oppilasmääristä 1865-1913.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1920-1921
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Lukuvuonna 1920-1921 Joensuun suomalainen tyttökoulu toimi kuusiluokkaisena, kun se aiemmin oli ollut viisiluokkainen.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1918-1919
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodesta 1918-1919 sisältää myös A. Salmelan sepittämän runon, joka annettiin valtionhoitaja C. G. Mannerheimille hänen vieraillessaan Joensuun tyttökoulussa 5.2.1919.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1923-1924
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1923-1924.
Kertomus Sortavalan seminaarin toiminnasta ja vaiheista lukuvuonna 1905-1906
Sortavala
opettajankoulutuslaitokset
Sortavalan seminaari
Karjala
Vuosien 1877-1878 valtiopäivillä tehtiin kolme ehdotusta uuden suomenkielisen opettajaseminaarin perustamiseksi Sortavalaan Karjalan kansan keskelle. Jyväskylässä toimi ainoa suomenkielinen seminaari. Herman Hallonblad puolisoineen lupasi lahjoittaa Sortavalan maalaiskuntaan Kymölän kylään perustamansa kansakoulun valtiolle sillä ehdolla, että koulu muutetaan opettajaseminaariksi. Sortavalan seminaari sai valtiopäivillä tarvittavan kannatuksen ja päätös keisarin vahvistuksen. Niinpä avajaiset pidettiin 20.10.1880 Kymölässä, ja Suomen toinen suomenkielinen kansakouluseminaari aloitti toimintansa. Opettajakunta oli valittu aikaisemmin. Lähde: Iivar Kemppinen: Sortavalan seminaarin historia.1969 Vuonna 1905 seminaari on toiminut 25 vuotta. Vuosikertomus lukuvuodelta 1905-1906 sisältää selostuksen seminaarin 25-vuotisjuhlasta.
Borg, O. F.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.405 KER
Kertomus Pohjois-Karjalan maanviljelysseuran vaikutuksesta vuonna 1898
Pohjois-Karjala
maatalous
maanviljely
maatalousjärjestöt
Pohjois-Karjalan maanviljelysseura
Kuopion maanviljelysseura perustettiin vuonna 1861. Seuran toiminta-aluetta oli koko lääni mukaan lukien Karjala. Maanviljelijöiden kokouksia pidettiin vuorovuosin Savossa ja Karjalassa. Vuonna 1887 Pohjois-Karjalaan alettiin puuhata omaa seuraa. Täyden toimintansa Pohjois-Karjalan maanviljelysseura pääsi aloittamaan vuoden 1889 alusta. Pohjois-Karjalan maanviljelysseuran vuosikertomus vuodelta 1898.
Brander, Uuno
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.05 KER
Joensuun klassillinen lyseo : kertomus lukuvuodelta 1903-1904
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1903-1904. Sisältää artikkelin Joensuun lyseon rahakokoelma / järjestänyt J. W. Ronimus.
Cannelin, Knut
Joensuun klassillinen lyseo : kertomus lukuvuodelta 1905-1906 vuositutkintoon 31 p. toukok. 1906
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1905-1906 sisältää myös artikkelin: Gabr. v. Pfaler: Mietteitä ja toivomuksia voimistelun opetuksen suhteen.
Joensuun klassillinen lyseo : kertomus lukuvuodelta 1904-1905 vuositutkintoon 21 p. toukok. 1905
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1904-1905.
Joensuun klassillinen lyseo : kertomus lukuvuodelta 1906-1907 vuositutkintoon 31 p. toukok. 1907
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1906-1907
Joensuun klassillinen lyseo : kertomus lukuvuodelta 1907-1908 vuositutkintoon 30 p. toukok. 1908
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1907-1908.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1926-1927
Wegelius, K. A.
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1926-1927. Aluksi kerrotaan monivuotisesta tyttökoulun vanhempainneuvoston ( ent. kouluneuvosto) puheenjohtajasta K. A. Wegeliuksesta, joka luopui luottamustoimestaan 1926 syyslukukauden alussa.
Elo, Efraim
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1924-1925
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1924-1925.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1927-1928
Pipinen, Bertha
Wegelius, Aini
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1927-1928. Yleiskatsauksessa kerrotaan kahden opettajattaren pitkästä urasta heidän erotessaan virastaan. Laulun opettaja, rehtorinrouva Aini Wegelius erosi sairauden vuoksi ja saksan kielen opettaja Bertha Pipinen eläkkeelle jäätyään.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1928-1929
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1928-1929.
Joensuun tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1930-1931
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1930-1931.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1925-1926
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1925-1926. Se sisältää henkilöhistoriaa koulun pitkäaikaisesta rehtorista Thilda Beyrathista, joka erosi johtajattaren virasta. Hänen opettajanuransa alkoi Joensuussa jo vuonna 1886 Joensuun yksityisessä tyttökoulussa. Efraim Elo jatkoi tyttökoulun rehtorina vuodesta 1925.
Joensuun tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1929-1930
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1929-1930.
Joensuun tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1931-1932
Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1931-1932.
Elo, Efraim, Tunkelo, Saimi
Jns:n pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 38.505 JOE
Joensuun yhteiskoulu : kertomus lukuvuodelta 1913-1914
lukiot
Joensuun yhteiskoulu
Joensuun Yhteiskoulu perustettiin Suomen senaatin päätöksellä 20.6.1907. Ensimmäinen lukukausi alkoi syyskuussa 1907. Yhteiskoulu antoi ensimmäisenä ylioppilastutkintoon johtavaa opetusta myös tytöille. Aluksi koulu toimi vuokratiloissa. Vuonna 1908 päästiin vuokratta Kanavataloon, joka vapautui kansakoululta. Se osoittautui ajan myötä ahtaaksi ja alettiin suunnitella omaa koulurakennusta. Arkkitehti Wivi Lönn valittiin suunnittelemaan koulurakennusta Papinkadulta hankitulle tontille. Koulutalo valmistui Yhteiskoulun käyttöön vuonna 1912. Vuosien saatossa rakennuksen viereen tehtiin laajennusosia. Koulu toimi samalla paikalla 70 vuoden ajan. 1980-luvulla tulivat peruskoulu-uudistus, koulun kunnallistaminen ja muutto Rantakylään, joka tapahtui vuonna 1982. Lähde: Satavuotta - eikä suotta! : Joensuun yhteiskoulu 1907-2007. Joensuun Yhteiskoulun lukio palasi vuonna 2015 Papinkadulle, johon vanhan rakennuksen yhteyteen valmistui kesällä 2015 uudisrakennus lukiolle. Joensuun yhteiskoulun neljäs vuosikertomus on lukukaudelta 1913-1914.
Elo, Rauha
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.5205 JOE
Joensuun yhteiskoulu : kertomus lukuvuodelta 1912-1913
Joensuun Yhteiskoulu perustettiin Suomen senaatin päätöksellä 20.6.1907. Ensimmäinen lukukausi alkoi syyskuussa 1907. Yhteiskoulu antoi ensimmäisenä ylioppilastutkintoon johtavaa opetusta myös tytöille. Aluksi koulu toimi vuokratiloissa. Vuonna 1908 päästiin vuokratta Kanavataloon, joka vapautui kansakoululta. Se osoittautui ajan myötä ahtaaksi ja alettiin suunnitella omaa koulurakennusta. Arkkitehti Wivi Lönn valittiin suunnittelemaan koulurakennusta Papinkadulta hankitulle tontille. Koulutalo valmistui Yhteiskoulun käyttöön vuonna 1912. Vuosien saatossa rakennuksen viereen tehtiin laajennusosia. Koulu toimi samalla paikalla 70 vuoden ajan. 1980-luvulla tulivat peruskoulu-uudistus, koulun kunnallistaminen ja muutto Rantakylään, joka tapahtui vuonna 1982. Lähde: Satavuotta - eikä suotta! : Joensuun yhteiskoulu 1907-2007. Joensuun Yhteiskoulun lukio palasi vuonna 2015 Papinkadulle, johon vanhan rakennuksen yhteyteen valmistui kesällä 2015 uudisrakennus lukiolle. Joensuun yhteiskoulun kolmas vuosikertomus kattaa lukukauden 1912-1913. Se sisältää uuden koulutalon esittelyn valokuvineen sekä selostuksen vihkiäisjuhlasta. Siinä on myös painettuna Tahvo Könösen (nimimerkillä Teppo K.) kirjoittama juhlaruno, jonka opettaja Edit Malmströn lausui vihkiäisissä.
Joensuun yhteiskoulu : kertomus lukuvuosista 1907-1910
säännöt
Joensuun Yhteiskoulu perustettiin Suomen senaatin päätöksellä 20.6.1907. Ensimmäinen lukukausi alkoi syyskuussa 1907. Yhteiskoulu antoi ensimmäisenä ylioppilastutkintoon johtavaa opetusta myös tytöille. Aluksi koulu toimi vuokratiloissa. Vuonna 1908 päästiin vuokratta Kanavataloon, joka vapautui kansakoululta. Se osoittautui ajan myötä ahtaaksi ja alettiin suunnitella omaa koulurakennusta. Arkkitehti Wivi Lönn valittiin suunnittelemaan koulurakennusta Papinkadulta hankitulle tontille. Koulutalo valmistui Yhteiskoulun käyttöön vuonna 1912. Vuosien saatossa rakennuksen viereen tehtiin laajennusosia. Koulu toimi samalla paikalla 70 vuoden ajan. 1980-luvulla tulivat peruskoulu-uudistus, koulun kunnallistaminen ja muutto Rantakylään, joka tapahtui vuonna 1982. Lähde: Satavuotta - eikä suotta! : Joensuun yhteiskoulu 1907-2007. Joensuun Yhteiskoulun lukio palasi vuonna 2015 Papinkadulle, johon vanhan rakennuksen yhteyteen valmistui kesällä 2015 uudisrakennus lukiolle. Joensuun yhteiskoulun ensimmäinen vuosikertomus on vuosilta 1907-1910. Se sisältää myös Joensuun Yhteiskoulun kannatusyhdistyksen säännöt sekä Joensuun Yhteiskoulun ohjesäännön.
Joensuun yhteiskoulu : kertomus lukuvuosista 1910-1912
Joensuun Yhteiskoulu perustettiin Suomen senaatin päätöksellä 20.6.1907. Ensimmäinen lukukausi alkoi syyskuussa 1907. Yhteiskoulu antoi ensimmäisenä ylioppilastutkintoon johtavaa opetusta myös tytöille. Aluksi koulu toimi vuokratiloissa. Vuonna 1908 päästiin vuokratta Kanavataloon, joka vapautui kansakoululta. Se osoittautui ajan myötä ahtaaksi ja alettiin suunnitella omaa koulurakennusta. Arkkitehti Wivi Lönn valittiin suunnittelemaan koulurakennusta Papinkadulta hankitulle tontille. Koulutalo valmistui Yhteiskoulun käyttöön vuonna 1912. Vuosien saatossa rakennuksen viereen tehtiin laajennusosia. Koulu toimi samalla paikalla 70 vuoden ajan. 1980-luvulla tulivat peruskoulu-uudistus, koulun kunnallistaminen ja muutto Rantakylään, joka tapahtui vuonna 1982. Lähde: Satavuotta - eikä suotta! : Joensuun yhteiskoulu 1907-2007. Joensuun Yhteiskoulun lukio palasi vuonna 2015 Papinkadulle, johon vanhan rakennuksen yhteyteen valmistui kesällä 2015 uudisrakennus lukiolle. Joensuun yhteiskoulun toinen vuosikertomus kattaa vuodet 1910-1912.
järjestöt
Joensuun Raittiusyhdistys Wesa
raittius
tapahtumat
runot
Suomalainen raittiusliike sai alkunsa Axel August Granfeltin perustamasta raittiusseurasta, sekä vuonna 1853 perustetusta Raittiuskirjallisuuskomiteasta. Ympäri Suomea perustettiin aatteen hengessä paikallisia raittiusyhdistyksiä. Viinan kotitarvepolton kielto vuonna 1865 vahvisti aatetta, kun viinan valmistus alkoi tuolloin keskittyä kaupunkeihin. Joensuun Raittiusyhdistys perustettiin vuonna 1884. Aluksi se toimi nimellä Raittiusyhdistys Wesa. Yhdistyksen toiminnan tarkoituksena oli ehdottoman raittiuden, terveyden ja raittiiden elämäntapojen edistäminen. Samalla se kasvatti jäseniään vastuuntuntoisiksi kansalaisiksi.
Engelberg, Rafael
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37.6: PÄIHDEPOLITIIKKA
Pohjois-Karjalan kirjapaino Oy.
Sortavalan kaupungin lyseo 1897-1898 : kertomus lukuvuodelta 1897-1898 koulun viidennen toimintavuoden päättäjäisiin 25 p:nä toukokuuta 1898
lyseot
Sortavalan kaupungin lyseo
Vuonna 1893 hyväksyttiin viisiluokkaisen realilyseon perustaminen Sortavalaan. Sortavalan kaupungin lyseo aloitti aluksi toimintansa kaksiluokkaisena syksyllä 1893. Ensimmäiset oppilaat saivat päästötodistuksensa viidenneltä luokalta toukokuussa 1897. Viisiluokkaisesta lyseosta haluttiin saada kuusiluokkainen valtion lyseo. Syyskuun alussa 1898 koulu aloittikin toimintansa kuusiluokkaisena Sortavalan realilyseona, ja keväällä 1901 ensimmäiset abiturientit saivat todistuksensa. Lukuvuoden 1914-1915 alussa nimi muutettiin Sortavalan lyseoksi. Lukuvuoden 1897-1898 vuosikertomus on lyseon neljäs. Lisäksi julkaisu sisältää P. S. Fribergin artikkelin: Äidinkielen opetuksesta Sortavalan lyseossa.
Friberg, P. S.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505 SOR
Kontiolahti
kirjailijat
exlibrikset
Lydecken, Arvid
Otto Arvid Lydecken (31.5.1884 Kontiolahti – 9. 5.1960 Helsinki) oli suomalainen kirjailija. Lydecken vietti lapsuutensa Joensuussa, jossa hänen isänsä Ludvig Lydecken toimi Utran lasitehtaan isännöitsijänä. Lydecken kirjoitti runo-, satu-, kuva- ja seikkailukirjoja omalla nimellään ja nimimerkillä Arvily. Hän oli tieteiskirjallisuuden edelläkävijöitä Suomessa. Lydecken toimitti myös lastenlehti Pääskystä yhdessä Anni Swanin ja Helmi Setälän kanssa. Lehti ilmestyi vuosina 1906–1935. Lydecken työskenteli myös Aamulehden toimittajana.
Hämäläinen, Väinö (piirtäjä)
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: SUKUHISTORIA
exlibrikset Lydecken
Arvid
luonto
Kuvaelmia Suomen maakunnista, osa 3, sisältää tietoa 1800-luvun Karjalasta sekä kihlakunnista ja paikkakunnista.
Hannikainen, P.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 42.7 KUV
Wilenin ja Kumpp. Kirjapaino
Karjalan Sivistysseuran seitsemäs toimivuosi (Vienan Karjalaisten Liiton perustamisesta lukien 18:s) : 9/4 1923-9/4 1924
Laatokan Karjala
kulttuurijärjestöt
karjalaisuus
Karjalan Sivistysseura
Itäkarjalaisten pyrkimykset elinolojensa ja sivistystasonsa kohentamiseen saivat 1890-luvulla pontta Suomessa virinneestä karelianismista ja Suomeen asettuneiden karjalaisten kotiseuturakkaudesta. Vuonna 1906 vienalaiset kauppiaat ja heidän suomalaiset tukijansa perustivat Wienan Karjalaisten Liiton, jonka tavoitteeksi asetettiin Vienan henkisen ja aineellisen tilan kohentaminen. Liiton nimi muutettiin vuonna 1917 Karjalan Sivistysseuraksi.
Härkönen, Iivo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 06.105 KAR
Karjalan sivistysseura
Karjalan Sivistysseuran toimivuosi 9.4.1937-9.4.1938 : (32:nen toimivuosi)
Karjalan Sivistysseura - Vienan Karjalaisten liitto 1906-1936 : 30-vuotiskertomus. Karjalan Sivistysseuran toimivuosi 9.4.1935 - 9.4.1936
Vienan Karjalaisten Liitto
Itäkarjalaisten pyrkimykset elinolojensa ja sivistystasonsa kohentamiseen saivat 1890-luvulla pontta Suomessa virinneestä karelianismista ja Suomeen asettuneiden karjalaisten kotiseuturakkaudesta. Vuonna 1906 vienalaiset kauppiaat ja heidän suomalaiset tukijansa perustivat Wienan Karjalaisten Liiton, jonka tavoitteeksi asetettiin Vienan henkisen ja aineellisen tilan kohentaminen. Liiton nimi muutettiin vuonna 1917 Karjalan Sivistysseuraksi. Julkaisu sisältää Karjalan Sivistyseuran toimintakertomuksen lisäksi laajan Vienan Karjalaisten Liiton ja Karjalan Sivistysseuran 30-vuotiskertomuksen toiminnasta vuosilta 1906-1936.
Karjalan sivistysseuran toimivuosi 9.4.1936-9.4.1937 : (Vienan Karjalaisten Liiton toiminnan alusta lukien 31:nen)
Itäkarjalaisten pyrkimykset elinolojensa ja sivistystasonsa kohentamiseen saivat 1890-luvulla pontta Suomessa virinneestä karelianismista ja Suomeen asettuneiden karjalaisten kotiseuturakkaudesta. Vuonna 1906 vienalaiset kauppiaat ja heidän suomalaiset tukijansa perustivat Wienan Karjalaisten Liiton, jonka tavoitteeksi asetettiin Vienan henkisen ja aineellisen tilan kohentaminen. Liiton nimi muutettiin vuonna 1917 Karjalan Sivistysseuraksi. Julkaisu sisältää Iivo Härkösen artikkelin: Eräs nykypäivän ilmiö Neuvosto-Karjalan kansallisessa politiikassa.
Alkutyö Karjalan heimouden herättämiseksi
kotiseututyö
toiminta
Karjalan Sivistyssseura
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 06.1 HÄR
Karjalan Sivistysseuran toimivuosi 9.4.1934-9.4.1935 : (Vienan Karjalaisten Liiton toiminnan alusta lukien 29:s)
Kertomus Joensuun Käsityö- ja Tehdasyhdistyksen toiminnasta vuonna 1946 sekä jäsenluettelo
käsiteollisuus
käsityöläiset
yrittäjät
Joensuun Käsityö- ja Tehdasyhdistys
Joensuun Käsityö ja Tehdasyhdistys tuki käsiteollisuuden ammatinharjoittajia monin tavoin. Vuoden 1946 vuosikertomus sisältää myös jäsenluettelon eri käsityön ammattilaista ja yrittäjistä Joensuussa.
Hintikka, A. L.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 65-68: KÄSITYÖ
Kertomus Joensuun kauppakoulun kolmannesta lukuvuodesta 1911-1912
kauppakoulut
Joensuun kauppakoulu
Joensuun kauppakoulun kolmannen lukuvuoden 1911-1912 vuosikertomus.
Honkavaara, O.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.54205 JOE