Joensuu
henkilöt
kirjeet
Carl Johan (Janne) Cederberg ja Bernhard Cederberg olivat joensuulaisen suurliikemiehen, sahanomistaja Gustaf Cederbergin ("Suola-Kusti") poikia. Isä-Gustaf myi liiketoimintansa ja omaisuutensa (mm. Ukonlahden rannalla sijainneen Penttilän hovin kartanon) pojilleen vuonna 1875. Bernhardin kuoltua 36-vuotiaana vuonna 1886 Janne jatkoi ja kehitti sahatoimintaa. Bernhard Cederbergin ansiosta Penttilän sahan työntekijöiden lapsille perustettiin kansakoulu 1890-luvun alussa. Koulu toimi Penttilän hovin piharakennusessa.
Westerbacka, Maria
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
Z. Topeliuksen kirjasto : asiakirja (14)
kirjastot
asiakirjat
1800- ja 1900 -lukujen taitteessa syntynyttä Sakari Topeliuksen nuorisokirjastoa voidaan pitää Joensuun kirjaston lasten- ja nuortenosaston edeltäjänä. Kirjaston jalona ajatuksena oli estää nuorison turmeltuminen tarjoamalla luettavaksi isänmaallista ja kristillis-siveellisen hengen elähdyttämää kirjallisuutta. Kirjaston nimi johtui siitä, että Topeliuksen kirjat olivat lapsilainaajien keskuudessa suosituimpia kautta maan. Toisaalta Topelius kuoli juuri vuonna 1898, kun nuorisokirjastoa puuhattiin Joensuuhun. Kun joensuulaislasten keräämiä lahjoitusrahoja sitten jäi yli Topeliuksen muistoseppelekassasta, loput päätettiin käyttää lasten ja nuorten kirjoihin. Vuonna 1898 perustetun Nuorisokirjastoseuran ensimmäisiä jäseniä olivat mm. Emilia Hällström, Julia Hällström ja Thilda Beyrath, jotka jo pyörittivät pienten lasten koulua. Lyseon saksanopettaja Bertha Pipinen valittiin kirjastonhoitajaksi. Nuorisokirjasto toimi 20 vuotta. Kirjaston toimintaa ylläpidettiin yhdistyksen jäsenten vuosimaksuilla, sakkomaksuilla sekä lahjoitusrahoin ja lahjoituskirjoin. Asiakirjasta löytyy seuraavia nimiä: Malmi, Malmström, Pipinen, Hällström, Beyrath, Rancken ja Hallman.
Jns:n seutukirjasto – Arkisto – Topelius-kirjasto -kansio
opettajat
Hällström, Emilia
Jns:n seutukirjastolle on päätynyt aineistoa Emilia Hällströmiin (1860—1941) liittyen. Oheinen onnittelukirje on löytynyt Emilialle kuuluneen kirjan välistä. Ei ole täyttä varmuutta, onko se nimenomaan Emilialle osoitettu. Emilia oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin neljästä tyttärestä: Emilia, Sofia Julia (1851—1917), Elin Carolina (1857—1894) ja Hilja Lovisa (1861—1900). Sisaruksista Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä. Emilian kerrotaan olleen syvästi uskonnollinen, hieman jäykkä ja varautunut mutta herkkä. Sisarukset mm. ylläpitivät yksityiskoulua useaan otteeseen vuosien 1876—1893 aikana. Emilia toimi mm. valmistavan koulun ja tyttökoulun käsityönopettaja. Julia ja Emilia toimivat vahvasti myös vuonna 1903 perustetussa NNKY:n paikallisyhdistyksessä sekä ja paikallisessa lähetysyhdistyksessä.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKIÖ- JA SUKUHISTORIA
lastenkirjastot
Sakari Topeliuksen nuorisokirjasto
1800- ja 1900 -lukujen taitteessa syntynyttä Sakari Topeliuksen nuorisokirjastoa voidaan pitää Joensuun kirjaston lasten- ja nuortenosaston edeltäjänä. Kirjaston jalona ajatuksena oli estää nuorison turmeltuminen tarjoamalla luettavaksi isänmaallista ja kristillis-siveellisen hengen elähdyttämää kirjallisuutta. Kirjaston nimi johtui siitä, että Topeliuksen kirjat olivat lapsilainaajien keskuudessa suosituimpia kautta maan. Toisaalta Topelius kuoli juuri vuonna 1898, kun nuorisokirjastoa puuhattiin. Kun joensuulaislasten keräämiä lahjoitusrahoja sitten jäi yli Topeliuksen muistoseppelekassasta, loput päätettiin käyttää lasten ja nuorten kirjoihin. Vuonna 1898 perustetun Nuorisokirjastoseuran ensimmäisiä jäseniä olivat mm. Emilia Hällström, Julia Hällström ja Thilda Beyrath, jotka jo pyörittivät pienten lasten koulua. Nuorisokirjasto toimi 20 vuotta. Bertha Pipinen, lyseon saksankielen opettaja, toimi ensimmäisenä kirjastonhoitajana. Kirjaston toimintaa ylläpidettiin yhdistyksen jäsenten vuosimaksuilla, sakkomaksuilla sekä lahjoitusrahoin ja lahjoituskirjoin.
sähkeet
Joensuulainen kauppias ja sahanomistaja Carl Johan (Janne) Cederberg kuoli äkillisesti matkallaan Pariisissa 1908. Loma Hanna-puolison (Johanna Selina Parviainen) kanssa keskeytyi. Ruumis kuljetettiin takaisin Suomeen ja Joensuuhun.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Cederberg-suku
dan, fr
hautajaiset
fi, fr
Cederberg, Bernhard
kauppiaat
Frithiof Napoleon Neppenström (1835 Kuhmalahti – 1905 Joensuu) oli kauppias, kauppaneuvos ja laivanvarustaja. Neppenström omisti myös kolmasosan kaupungissa toimineesta Haukipuron oluttehtaasta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Neppenström-suku
Joensuun lyseo
koulut
säännöt
Joensuun lyseo perustettiin säätyjen ja senaatin hyväksynnällä vuonna 1865, eli 17 vuotta kaupungin perustamisen jälkeen. Se aloitti toimintansa ns. yläalkeiskouluna. Tällaisena se toimi aina vuoteen 1874 saakka, jolloin se muutettiin neliluokkaiseksi lyseoksi. Opetuskieli oli suomi. Yleisalkeiskoulu toimi aluksi 1865 kaupungin luutnantti Schlüterilta vuokraamissa rakennuksissa. Sen jälkeen se toimi useassa eri osoitteessa. Theodor Deckerin piirtämä koulurakennus otettiin käyttöön elokuun alusta 1894.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.5 JOE
Christopher Smithin osanottokirje. Joensuulainen kauppias ja sahanomistaja Carl Johan (Janne) Cederberg kuoli äkillisesti vuonna 1908 lomaillessaan Hanna-puolisonsa (Johanna Selina Parviainen) kanssa Pariisissa. Ruumis kuljetettiin takaisin Suomeen ja Joensuuhun.
Z. Topeliuksen kirjasto : asiakirja (11)
1800- ja 1900 -lukujen taitteessa syntynyttä Sakari Topeliuksen nuorisokirjastoa voidaan pitää Joensuun kirjaston lasten- ja nuortenosaston edeltäjänä. Kirjaston jalona ajatuksena oli estää nuorison turmeltuminen tarjoamalla luettavaksi isänmaallista ja kristillis-siveellisen hengen elähdyttämää kirjallisuutta. Kirjaston nimi johtui siitä, että Topeliuksen kirjat olivat lapsilainaajien keskuudessa suosituimpia kautta maan. Toisaalta Topelius kuoli juuri vuonna 1898, kun nuorisokirjastoa puuhattiin Joensuuhun. Kun joensuulaislasten keräämiä lahjoitusrahoja sitten jäi yli Topeliuksen muistoseppelekassasta, loput päätettiin käyttää lasten ja nuorten kirjoihin. Vuonna 1898 perustetun Nuorisokirjastoseuran ensimmäisiä jäseniä olivat mm. Emilia Hällström, Julia Hällström ja Thilda Beyrath, jotka jo pyörittivät pienten lasten koulua. Lyseon saksanopettaja Bertha Pipinen valittiin kirjastonhoitajaksi. Nuorisokirjasto toimi 20 vuotta. Kirjaston toimintaa ylläpidettiin yhdistyksen jäsenten vuosimaksuilla, sakkomaksuilla sekä lahjoitusrahoin ja lahjoituskirjoin. Bertha Pipinen joutui anomaan seuran sääntöjen perusteella painoylihallitukselta lupaa "saada harjoittaa Sakari Topeliuksen nuorisokirjasto-nimistä kirjalainaliikettä Joensuun kaupungissa".
järjestöt
Pohjois-Karjalan Historiallinen Seura
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Joulunviettotapoja -kysely
1800- ja 1900 -lukujen taitteessa syntynyttä Sakari Topeliuksen nuorisokirjastoa voidaan pitää Joensuun kirjaston lasten- ja nuortenosaston edeltäjänä. Kirjaston jalona ajatuksena oli estää nuorison turmeltuminen tarjoamalla luettavaksi isänmaallista ja kristillis-siveellisen hengen elähdyttämää kirjallisuutta. Kirjaston nimi johtui siitä, että Topeliuksen kirjat olivat lapsilainaajien keskuudessa suosituimpia kautta maan. Toisaalta Topelius kuoli juuri vuonna 1898, kun nuorisokirjastoa puuhattiin Joensuuhun. Kun joensuulaislasten keräämiä lahjoitusrahoja sitten jäi yli Topeliuksen muistoseppelekassasta, loput päätettiin käyttää lasten ja nuorten kirjoihin. Vuonna 1898 perustetun Nuorisokirjastoseuran ensimmäisiä jäseniä olivat mm. Emilia Hällström, Julia Hällström ja Thilda Beyrath, jotka jo pyörittivät pienten lasten koulua. Nuorisokirjasto toimi 20 vuotta. Kirjaston toimintaa ylläpidettiin yhdistyksen jäsenten vuosimaksuilla, sakkomaksuilla sekä lahjoitusrahoin ja lahjoituskirjoin. Nuorisokirjastoseuran perustavan kokouksen pöytäkirjasta löytyy seuraavat nimet: Collan, Beyrath, Pipinen, Hällström, Vegelius, Törnvall ja Dorrendorff.
Ida ja Alb Bülowin sähke Hanna Cederbergille Pariisiin. Joensuulainen kauppias ja sahanomistaja Carl Johan (Janne) Cederberg kuoli äkillisesti matkallaan Pariisissa 1908. Loma Hanna-puolison (Johanna Selina Parviainen) kanssa keskeytyi. Ruumis kuljetettiin takaisin Suomeen ja Joensuuhun.
ruoka
ruokaohjeet
Mycket tjock pannkaka, eli hyvin paksu pannukakku. Resepti löytyi Hushållet och Köket -kirjan välistä Selma Rönnholmin nimikorttiin kirjoitettuna. Kirjan ensilehdeltä löytyy myös Alexandra von Fieandtin nimikirjoitus ja vuosiluku 1882.
Apteekkarin rouva Olsonille osoitettu osanotto.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Olsoni-suku
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
1800- ja 1900 -lukujen taitteessa syntynyttä Sakari Topeliuksen nuorisokirjastoa voidaan pitää Joensuun kirjaston lasten- ja nuortenosaston edeltäjänä. Kirjaston jalona ajatuksena oli estää nuorison turmeltuminen tarjoamalla luettavaksi isänmaallista ja kristillis-siveellisen hengen elähdyttämää kirjallisuutta. Kirjaston nimi johtui siitä, että Topeliuksen kirjat olivat lapsilainaajien keskuudessa suosituimpia kautta maan. Toisaalta Topelius kuoli juuri vuonna 1898, kun nuorisokirjastoa puuhattiin Joensuuhun. Kun joensuulaislasten keräämiä lahjoitusrahoja sitten jäi yli Topeliuksen muistoseppelekassasta, loput päätettiin käyttää lasten ja nuorten kirjoihin. Vuonna 1898 perustetun Nuorisokirjastoseuran ensimmäisiä jäseniä olivat mm. Emilia Hällström, Julia Hällström ja Thilda Beyrath, jotka jo pyörittivät pienten lasten koulua. Nuorisokirjasto toimi 20 vuotta. Kirjaston toimintaa ylläpidettiin yhdistyksen jäsenten vuosimaksuilla, sakkomaksuilla sekä lahjoitusrahoin ja lahjoituskirjoin. Vuonna 1898 kaupungin kassasta myönnettiin 400 mk viinavoittovaroja perustettavalle kirjastolle. Pöytäkirjasta (kopio) löytyy seuraavia nimiä: Andersin, Collan, Hällström ja Könönen.
1800- ja 1900 -lukujen taitteessa syntynyttä Sakari Topeliuksen nuorisokirjastoa voidaan pitää Joensuun kirjaston lasten- ja nuortenosaston edeltäjänä. Kirjaston jalona ajatuksena oli estää nuorison turmeltuminen tarjoamalla luettavaksi isänmaallista ja kristillis-siveellisen hengen elähdyttämää kirjallisuutta. Kirjaston nimi johtui siitä, että Topeliuksen kirjat olivat lapsilainaajien keskuudessa suosituimpia kautta maan. Toisaalta Topelius kuoli juuri vuonna 1898, kun nuorisokirjastoa puuhattiin Joensuuhun. Kun joensuulaislasten keräämiä lahjoitusrahoja sitten jäi yli Topeliuksen muistoseppelekassasta, loput päätettiin käyttää lasten ja nuorten kirjoihin. Vuonna 1898 perustetun Nuorisokirjastoseuran ensimmäisiä jäseniä olivat mm. Emilia Hällström, Julia Hällström ja Thilda Beyrath, jotka jo pyörittivät pienten lasten koulua. Nuorisokirjasto toimi 20 vuotta. Kirjaston toimintaa ylläpidettiin yhdistyksen jäsenten vuosimaksuilla, sakkomaksuilla sekä lahjoitusrahoin ja lahjoituskirjoin.
Hautajaispuhe Janne Cederbergin haudalla
Carl Johan (Janne) Cederberg oli joensuulaisen suurliikemiehen, sahanomistaja Gustaf Cederbergin ("Suola-Kusti") poika. Isä-Gustafin kuoleman jälkeen Janne pyöritti ja kehitti Penttilän sahan toimintaa yhdessä veljensä Bernhardin kanssa. Janne kuoli äkillisesti matkallaan Pariisissa. Loma Hanna-puolison (Johanna Selina Parviainen) kanssa keskeytyi. Ruumis kuljetettiin takaisin Suomeen ja Joensuuhun.
palotoimi
vapaapalokunnat
Joensuun Vapaaehtoisen Palosammutuskunnan kokous pidettiin 8.6.1912 A. M. Koivulan huvilalla. Aiheena oli mm. pokaalin hankkiminen eroavan ylipäällikön kunniaksi, sekä toisen pokaalin luovutus kilpailtavaksi komppanian kesken kaluston käyttelykilpailussa ja marssikilpailussa. Kokouksessa paikalla olivat mm. Pitkänen, Käkelä ja Koivula.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 35: HALLINTO
Joensuun kirjapainoyhtiö
Z. Topeliuksen kirjasto : asiakirja (13)
1800- ja 1900 -lukujen taitteessa syntynyttä Sakari Topeliuksen nuorisokirjastoa voidaan pitää Joensuun kirjaston lasten- ja nuortenosaston edeltäjänä. Kirjaston jalona ajatuksena oli estää nuorison turmeltuminen tarjoamalla luettavaksi isänmaallista ja kristillis-siveellisen hengen elähdyttämää kirjallisuutta. Kirjaston nimi johtui siitä, että Topeliuksen kirjat olivat lapsilainaajien keskuudessa suosituimpia kautta maan. Toisaalta Topelius kuoli juuri vuonna 1898, kun nuorisokirjastoa puuhattiin Joensuuhun. Kun joensuulaislasten keräämiä lahjoitusrahoja sitten jäi yli Topeliuksen muistoseppelekassasta, loput päätettiin käyttää lasten ja nuorten kirjoihin. Vuonna 1898 perustetun Nuorisokirjastoseuran ensimmäisiä jäseniä olivat mm. Emilia Hällström, Julia Hällström ja Thilda Beyrath, jotka jo pyörittivät pienten lasten koulua. Lyseon saksanopettaja Bertha Pipinen valittiin kirjastonhoitajaksi. Nuorisokirjasto toimi 20 vuotta. Kirjaston toimintaa ylläpidettiin yhdistyksen jäsenten vuosimaksuilla, sakkomaksuilla sekä lahjoitusrahoin ja lahjoituskirjoin. Asiakirjasta löytyy sellaiset nimet kuin Harlin ja Collan.
Joensuun seutukirjasto – Arkisto – Topelius-kirjasto -kansio
Pipinen, Bertha
Sortavala
Uukuniemi
seurakunnat
saarnat
Walle, Alexander Gustaf
Alexander Gustaf Walle (1843—1910) oli Uukuniemen kirkkoherra vuosina 1875—1910. Samalla hän toimi Sortavalan rovastikunnan lääninrovastina vuodesta 1884 kuolemaansa saakka. Sortavalan rovastikuntaan kuuluivat Sortavalan kaupunki- ja maaseurakunta sekä Harlun, Ruskealan, Impilahden, Salmin, Soanlahden ja Suojärven seurakunnat. Lähes koko rovastikunnan alue luovutettiin Neuvostoliitolle vuosina 1940 ja 1944. Pieni alue Soanlahden seurakuntaan kuuluneesta Korpiselän rukoushuonekunnan länsiosasta jäi Suomen puolelle. Tämä alue liitettiin sotien jälkeen Joensuun rovastikunnan Tuupovaaran seurakuntaan ja Kuopion hiippakuntaan.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Käsikirjoitukset
1800- ja 1900 -lukujen taitteessa syntynyttä Sakari Topeliuksen nuorisokirjastoa voidaan pitää Joensuun kirjaston lasten- ja nuortenosaston edeltäjänä. Kirjaston jalona ajatuksena oli estää nuorison turmeltuminen tarjoamalla luettavaksi isänmaallista ja kristillis-siveellisen hengen elähdyttämää kirjallisuutta. Kirjaston nimi johtui siitä, että Topeliuksen kirjat olivat lapsilainaajien keskuudessa suosituimpia kautta maan. Toisaalta Topelius kuoli juuri vuonna 1898, kun nuorisokirjastoa puuhattiin Joensuuhun. Kun joensuulaislasten keräämiä lahjoitusrahoja sitten jäi yli Topeliuksen muistoseppelekassasta, loput päätettiin käyttää lasten ja nuorten kirjoihin. Vuonna 1898 perustetun Nuorisokirjastoseuran ensimmäisiä jäseniä olivat mm. Emilia Hällström, Julia Hällström ja Thilda Beyrath, jotka jo pyörittivät pienten lasten koulua. Nuorisokirjasto toimi 20 vuotta. Kirjaston toimintaa ylläpidettiin yhdistyksen jäsenten vuosimaksuilla, sakkomaksuilla sekä lahjoitusrahoin ja lahjoituskirjoin. Jäsenmaksuluettelosta löytyy seuraavia nimiä: Wegelius, Collan, Pipinen, Elo, Mamantoff, Hirvonen, Malmström, Watanen, Wirtanen, Rancken, Teittinen, Hallman...
Carl Johan (Janne) Cederberg oli joensuulaisen suurliikemiehen, sahanomistaja Gustaf Cederbergin ("Suola-Kusti") poika. Isä-Gustafin kuoleman jälkeen Janne pyöritti ja kehitti Penttilän sahan toimintaa yhdessä veljensä Bernhardin kanssa. Janne kuoli äkillisesti matkallaan Pariisissa vuonna 1908. Loma Hanna-puolison (Johanna Selina Parviainen) kanssa keskeytyi. Ruumis kuljetettiin takaisin Suomeen ja Joensuuhun.
Christensen, C. J.
Wesayhdistyksen Lainakirjaston Nimi- ja lainakirja
raittius
raittiusliikkeet
raittiusseurat
Raittiusyhdistys Vesa
kirjallisuus
Raittiusyhdistys Vesalla (myös muodossa Wesa) oli 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa oma lainakirjasto, jossa oli lainattavissa parisensataa kirjaa. Aihepiireinä olivat kristinusko ja sen historia, raittiusaiheiset kirjat sekä erilaiset oppikirjat mm. luonnontieteistä. Listasta löytyy Vänrikki Stoolin tarinat, Topeliuksen ja Tolstoin kirjoja, runoja lapsille, näytelmiä ja muuta "sivistävää" lukemista. Lainaajien joukossa on sellaisia nimiä kuten Ilvonen, Lipponen, Wäisänen, Granskog, Berlund, Tukiainen, Nordman, Mononen, Juntunen, Södergren, Keronen, Hämäläinen, Koivisto, Kohonen, Koponen, Härkönen, Fabritius, Heiskanen, Paldan, Suonio, Hyvärinen, Zimmerman, Gröndahl, Blomqvist, Ahonen, vahtimestari Kuokkanen, Räsänen, Wänskä, Henriksson, Kolehmainen, leipuri Heikkinen, leipuri Pehkonen, Tanskanen, Paulus, Hakkarainen, Halonen, Pölönen...
Jns:n seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
1800- ja 1900 -lukujen taitteessa syntynyttä Sakari Topeliuksen nuorisokirjastoa voidaan pitää Joensuun kirjaston lasten- ja nuortenosaston edeltäjänä. Kirjaston jalona ajatuksena oli estää nuorison turmeltuminen tarjoamalla luettavaksi isänmaallista ja kristillis-siveellisen hengen elähdyttämää kirjallisuutta. Kirjaston nimi johtui siitä, että Topeliuksen kirjat olivat lapsilainaajien keskuudessa suosituimpia kautta maan. Toisaalta Topelius kuoli juuri vuonna 1898, kun nuorisokirjastoa puuhattiinJoensuuhun. Kun joensuulaislasten keräämiä lahjoitusrahoja sitten jäi yli Topeliuksen muistoseppelekassasta, loput päätettiin käyttää lasten ja nuorten kirjoihin. Vuonna 1898 perustetun Nuorisokirjastoseuran ensimmäisiä jäseniä olivat mm. Emilia Hällström, Julia Hällström ja Thilda Beyrath, jotka jo pyörittivät pienten lasten koulua. Nuorisokirjasto toimi 20 vuotta. Kirjaston toimintaa ylläpidettiin yhdistyksen jäsenten vuosimaksuilla, sakkomaksuilla sekä lahjoitusrahoin ja lahjoituskirjoin.
Joensuun Lyseo
Tohmajärvi
Pohjois-Karjalan Historiallinen Seura keräsi perinnetietoa eri teemoista. Vuonna 1916 aiheena oli joulunviettotavat. Tietojenkeruuseen osallistuivat Joensuussa mm. Lyseon koululaiset. Oppilailla oli pienet vihkot, joihin kukin kirjoitti vastauksensa.
Z. Topeliuksen kirjasto : asiakirja (12)
1800- ja 1900 -lukujen taitteessa syntynyttä Sakari Topeliuksen nuorisokirjastoa voidaan pitää Joensuun kirjaston lasten- ja nuortenosaston edeltäjänä. Kirjaston jalona ajatuksena oli estää nuorison turmeltuminen tarjoamalla luettavaksi isänmaallista ja kristillis-siveellisen hengen elähdyttämää kirjallisuutta. Kirjaston nimi johtui siitä, että Topeliuksen kirjat olivat lapsilainaajien keskuudessa suosituimpia kautta maan. Toisaalta Topelius kuoli juuri vuonna 1898, kun nuorisokirjastoa puuhattiin Joensuuhun. Kun joensuulaislasten keräämiä lahjoitusrahoja sitten jäi yli Topeliuksen muistoseppelekassasta, loput päätettiin käyttää lasten ja nuorten kirjoihin. Vuonna 1898 perustetun Nuorisokirjastoseuran ensimmäisiä jäseniä olivat mm. Emilia Hällström, Julia Hällström ja Thilda Beyrath, jotka jo pyörittivät pienten lasten koulua. Lyseon saksanopettaja Bertha Pipinen valittiin kirjastonhoitajaksi. Nuorisokirjasto toimi 20 vuotta. Kirjaston toimintaa ylläpidettiin yhdistyksen jäsenten vuosimaksuilla, sakkomaksuilla sekä lahjoitusrahoin ja lahjoituskirjoin. Asiakirjasta löytyy seuraavia nimiä: Collan, Tirkkonen, Makkonen ja Lavander.
Pariisi
Cederberg-aineiston mukana maakuntakirjastolle päätynyt viesti Smithin perheeltä.
Osvald (Ossi) Olsoni (1859—1894) oli apteekkari A. F. Olsonin ja Evelina Olsonin poika. Täysiluokkaisen lukion puuttuessa Joensuusta Osvald ja veljensä Hugo joutuivat muuttamaan Kuopioon. Apteekkarin rouva, äiti Evelina alkoi kirjoittaa veljeksille kirjeitä vuonna 1873: kaksi kirjettä viikossa kolmen lukuvuoden ajan. Posti kuljetti kaupunkien välillä milloin mitäkin pakettia, kun äiti lähetti pojille tavaraa talviturkeista ja pianon suojapeitosta omenoihin ja eksoottisiin viinirypäleihin. Osvald toimi kauppa-apulaisena tätinsä Augusta Schlüterin kirjakaupassa ja opiskeli lisäksi historiaa.
suvut
kirjat
runot
Finlands klagan -runoelma löytyi Alexandra von Fieandtille kuuluneen Hushållet och köket -teoksen välistä. Allekirjoituksena runoelmassa on G. F-m (?).
Tuntematon
Z. Topeliuksen kirjasto : asiakirja (10)
1800- ja 1900 -lukujen taitteessa syntynyttä Sakari Topeliuksen nuorisokirjastoa voidaan pitää Joensuun kirjaston lasten- ja nuortenosaston edeltäjänä. Kirjaston jalona ajatuksena oli estää nuorison turmeltuminen tarjoamalla luettavaksi isänmaallista ja kristillis-siveellisen hengen elähdyttämää kirjallisuutta. Kirjaston nimi johtui siitä, että Topeliuksen kirjat olivat lapsilainaajien keskuudessa suosituimpia kautta maan. Toisaalta Topelius kuoli juuri vuonna 1898, kun nuorisokirjastoa puuhattiin Joensuuhun. Kun joensuulaislasten keräämiä lahjoitusrahoja sitten jäi yli Topeliuksen muistoseppelekassasta, loput päätettiin käyttää lasten ja nuorten kirjoihin. Vuonna 1898 perustetun Nuorisokirjastoseuran ensimmäisiä jäseniä olivat mm. Emilia Hällström, Julia Hällström ja Thilda Beyrath, jotka jo pyörittivät pienten lasten koulua. Nuorisokirjasto toimi 20 vuotta. Kirjaston toimintaa ylläpidettiin yhdistyksen jäsenten vuosimaksuilla, sakkomaksuilla sekä lahjoitusrahoin ja lahjoituskirjoin. Sosialihallituksen päätöksestä löytyy seuraavia nimiä: Malmström, Järvinen, Kaarna (?) ja Alestalo.
1800- ja 1900 -lukujen taitteessa syntynyttä Sakari Topeliuksen nuorisokirjastoa voidaan pitää Joensuun kirjaston lasten- ja nuortenosaston edeltäjänä. Kirjaston jalona ajatuksena oli estää nuorison turmeltuminen tarjoamalla luettavaksi isänmaallista ja kristillis-siveellisen hengen elähdyttämää kirjallisuutta. Kirjaston nimi johtui siitä, että Topeliuksen kirjat olivat lapsilainaajien keskuudessa suosituimpia kautta maan. Toisaalta Topelius kuoli juuri vuonna 1898, kun nuorisokirjastoa puuhattiin Joensuuhun. Kun joensuulaislasten keräämiä lahjoitusrahoja sitten jäi yli Topeliuksen muistoseppelekassasta, loput päätettiin käyttää lasten ja nuorten kirjoihin. Vuonna 1898 perustetun Nuorisokirjastoseuran ensimmäisiä jäseniä olivat mm. Emilia Hällström, Julia Hällström ja Thilda Beyrath, jotka jo pyörittivät pienten lasten koulua. Nuorisokirjasto toimi 20 vuotta. Kirjaston toimintaa ylläpidettiin yhdistyksen jäsenten vuosimaksuilla, sakkomaksuilla sekä lahjoitusrahoin ja lahjoituskirjoin. Vuonna 1898 kaupungin kassasta myönnettiin 400 mk viinavoittovaroja perustettavalle kirjastolle. Pöytäkirjasta löytyvät nimet Wegelius, Collan, Andersin ja Könönen.
Oscar Petersenin ja puolisonsa sähke Hanna Cederbergille Pariisiin. Joensuulainen kauppias ja sahanomistaja Carl Johan (Janne) Cederberg kuoli äkillisesti matkallaan Pariisissa 1908. Loma Hanna-puolison (Johanna Selina Parviainen) kanssa keskeytyi. Ruumis kuljetettiin takaisin Suomeen ja Joensuuhun.
Joensuun seutukirjastolle on päätynyt aineistoa Emilia Hällströmiin (1860—1941) liittyen. Emilia oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin neljästä tyttärestä: Emilia, Sofia Julia (1851—1917), Elin Carolina (1857—1894) ja Hilja Lovisa (1861—1900). Sisaruksista Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä. Emilian kerrotaan olleen syvästi uskonnollinen, hieman jäykkä ja varautunut mutta herkkä. Sisarukset mm. ylläpitivät Joensuussa yksityiskoulua useaan otteeseen vuosien 1876—1893 aikana. Emilia toimi valmistavan koulun ja tyttökoulun käsityönopettaja. Julia ja Emilia toimivat vahvasti myös vuonna 1903 perustetussa NNKY:n paikallisyhdistyksessä sekä paikallisessa lähetysyhdistyksessä. Emilian nimi löytyy arvatenkin Emilian itsensä kirjoittamana useista maakuntakirjaston kokoelmiin päätyneistä kirjoista. Käsiala on huomattavan pientä ja siistiä.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA
koulutyö
Cederberg, Arla
Arla Cederberg (1886—1961) oli Carl Johan (Janne) Cederbergin ja Johanna Selina Cederbergin tytär. Arla helsinkiläistyi varhain. Arla oli taiteen keräilijä ja yksi Joensuun taidemuseon perustajista. Hän keräsi pääasiassa suomalaista 1800-luvun loppupuolen maalaustaidetta, etenkin maisematauluja. Arlan kokoelmaa voi ihastella Taidemuseo Onnissa.
Perhe Smithin osanottosähke. Joensuulainen kauppias ja sahanomistaja Carl Johan (Janne) Cederberg kuoli äkillisesti matkallaan Pariisissa 1908. Loma Hanna-puolison (Johanna Selina Parviainen) kanssa keskeytyi. Ruumis kuljetettiin takaisin Suomeen ja Joensuuhun.
ru, sv
Aage Romin osanotto. Joensuulainen kauppias ja sahanomistaja Carl Johan (Janne) Cederberg kuoli äkillisesti matkallaan Pariisissa 1908. Loma Hanna-puolison (Johanna Selina Parviainen) kanssa keskeytyi. Ruumis kuljetettiin takaisin Suomeen ja Joensuuhun.