Sortavala
Laatokan Karjala
lapset
evankelinen liike
Aamurusko - Sortawalan ewankelisen seuran lehtisiä lapsille
Sortawalan Ewankelinen Seura
Sortavalan kirjapaino
Wiipurin Uusi kirjapaino
Äänne- ja muoto-opillisia tutkimuksia Pälkijärven kielimurteesta
Pälkjärvi
murteet
itämurteet
kielentutkimus
Pälkjärven murretutkimus on Tahvo Könösen tekemä. Hän oli itsekin syntynyt Pälkjärvellä 6.3.1864. Pälkjärven murre kuului itämurteisiin, tarkemmin itäisiin savolaismurteisiin eli Pohjois-Karjalan murteisiin.
Könönen, Tahvo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 87.4 KÖN
Kuopion isänmaallinen seura
Albom vidov valaamskago spaso-preobr monastri 1917
ortodoksisuus
luostarit
kirkot
Valamo
Valamon luostari on Venäjän ortodoksisen kirkon luostari Valamon saarella Laatokan järven pohjoisosassa. Nykyään siitä puhutaan Suomessa vanhana Valamon luostarina.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – PKKO 28.2 ALB
Anteckningar om Nord-Karelska frikorpsernas företag, 1808 : föregångna af ett försök till framställning om dessa korpsers uppkomst och öden
Pohjois-Karjala
sodat
maanpuolustus
1700-luku
1800-luku
Suomen sota
Tiainen
Olli
Kirja kertoo 1700-luvun sodista, jotka koskettivat myös Pohjois-Karjalaa sekä vuoden 1808-1809 Suomen Sodasta Ruotsin ja Venäjän välillä. Rajakapteeni Olli Tiaisen toiminnasta kerrotaan.
Kivinen, K. M.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 92.5 KIV
G. W. Edlunds förlag
Suomi
asetukset
omaisuus
evankelis-luterilainen kirkko
virkamiehet
virkasuhde
kristityt
protestantit
Pieni Asetus-kokous 34. Asetuksia eriuskolaisista Suomessa : laki aviopuolisojen omaisuus-suhteista.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 33.04 ASE
G. W. Edlundin kustantamo; Helsingin Sentraali-kirjapaino
Asetus kunnallishallituksesta kaupungissa : annettu 8 p:nä joulukuuta 1873 ja muutettu asetuksen 1 p:ltä elokuuta 1883 kautta : lisäyksen ja ainehiston kanssa
säädökset
julkinen hallinto
kunnallishallinto
kaupungit
Asetuskokoelma sisältää Keisarillisen Majesteetin Aleksanteri Toisen 8.12.1873 vahvistamat asetukset kunnallishallinnosta kaupungissa lisäyksineen.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 35.4 ASE
G. W. Edlund
Berättelse öfver en naturhistorisk resa i Karelen
Karjala
kasvit
kasvillisuus
eläimet
eläimistö
kenttätutkimus
tutkimusmatkat
1850-luku
Matkakertomus luonnontieteellisestä tutkimusretkestä Karjalaan vuonna 1856. Tutkimuksen kohteena olivat Karjalan eläimistö ja kasvisto.
Chydenius, J. J.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 50 CHY
Sällskapet pro Fauna et Flora Fennica
Furuhjelm, J. E.
Joensuu
säännöt
rakennukset
kadut
Säännöt koskien Joensuun rakentamista, rakennuksia, katuja ja tontteja.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 30-34: YLEINEN YHTEISKUNTATIEDE jne.
Tryckeribolagets tryckeri
Eläintiede Suomalaisille Alkeiskouluille
Eläintiede Suomalaisille Alkeiskouluille on kuulunut Utran lainakirjaston kokoelmaan. Utra oli 1800-luvulla suuri teollisuusyhdyskunta, jossa oli muun muassa lasitehdas ja sahat. Utraan perustettiin tehtaanisäntien myötävaikutuksella koulu, kirjasto ja kirkko. Kirjaston kirjoista suuri osa käsitteli teologiaa, luonnontieteitä ja muita sivistäviä aiheita.
Laatokan Karjalan museo
museot
kirjat
Elementa rhetorica : oratoriis ejusdem partitionibus accommodata : in usum scholarum emendatius edita Kirja on Sortavalassa toimineen Laatokan Karjalan museon kokoelmasta. Kokoelma evakuoitiin sodan jaloista Suomen puolelle. Esineistö ehti olla useassa paikassa säilytyksessä. Iso osa esineistöstä päätyi Kansallismuseon kautta Pohjois-Karjalan museolle Joensuuhun vuonna 1950.
Ger. Joh. Vossius
Orebroae : N. M. Lindh
lat
Ilomantsi
Eno
luonto
kasvisto
Tekijä on tutkinut kesien 1932-1936 aikana Enon pitäjän, osan Länsi-Ilomantsin ja Tuupovaaran pohjoisnurkkauksen kasvistoa. Yleispiirteiden kuvauksen lisäksi julkaisussa on kasvistollinen lajiluettelo.
Uutela, Elvi
Jns:n pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 57.9 UUT
Suomalainen eläin- ja kasvitieteellinen seura Vanamo
ortodoksinen kirkko
Valamon luostari
Pyhän Sergein ja Hermanin veljeskunta
Pyhien Sergein ja Hermanin veljeskunta on Suomen ortodoksisen kirkon sisälähetystyötä tekevä järjestö. Se on perustettu vuonna 1885. Järjestön yhtenä tavoitteena oli suomenkielisen toiminnan lisääminen karjalaisten ortodoksien parissa. Nimensä veljeskunta on saanut Valamon luostarin perustajista pyhistä Sergei ja Herman Valamolaisista, joita kutsutaan joskus Karjalan valistajiksi.
Virikkeiden kokooja
Jns.n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 25.3 VIR
Pyh. Sergein ja Hermanin veljeskunta, Sortavala
Renqvist
Henrik
seurakunnat
uskonnolliset liikkeet
henkilöhistoria
kappalaiset
papit
Henrik Renqvist (alk. Heikki Kukkonen, 1. elokuuta 1789 Ilomantsi – 5. marraskuuta 1866) oli suomalainen kirkonmies ja herätysjohtaja, Karjalan rukoilevaisliikkeen perustaja, uskonnollinen kirjailija ja kirjankustantaja. Hän myös suomensi hartauskirjoja ja arkkiveisuja. Liperin seurakunnassa toimiessaan hän osoitti erinomaista intoa, mutta hänen aiheuttamansa hengellinen levottomuus loukkasi esimiehiä, ja seurauksena oli pitkällinen oikeusjuttu, vuoden virkaero ja sakot. Samalla tarkastusmatkan tehnyt Porvoon piispa Johan Molander siirsi hänet 1826 Svartholman vankilalinnoituksen papiksi, mikä käytännössä tarkoitti vankeutta. Vankeusaika merkitsi Renqvistille mahdollisuutta syventää ajatuksiaan. Hän julkaisi ensimmäiset raittiusaiheiset kirjoituksensa. 1835 painettiin Renqvistin tunnetuin teos Viinan kauhistus ja samana vuonna hänet määrättiin kappalaiseksi Sortavalaan, missä toimessa pysyi kuolemaansa saakka.
Poutiainen, Paavo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 99.22 POU
Saukko
Itä-Karjalaan soveltuvia talvikalastustapoja
Itä-Karjala
kalastus
talvipyynti
kalastusvälineet
Kanerva, Reino U.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.62 KAN
Itä-Karjalan sotilashallintoesikunta
Impilahti
kansanopistot
perustaminen
historia
historiikit
Itä-Karjalan kansanopisto perustamiseen Laatokan Karjalassa saatiin lupa 8.3.1906, Saman vuoden marraskuussa kansanopisto aloitti toimintansa Impilahden Viipulanniemessä. Jo vuonna 1896 aloitettu kansanopistoasian valmistelu Karjalaan sai päätöksen. U. Karttusen kirjoittama 20-vuotishistoriikki kertoo Itä-Karjalan kansanopiston alkuajoista.
Karttunen, U.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.6109 KAR
Suihko, Niilo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 92.87 SUI
Itä-Suomen karjanjalostusyhdistyksen tiedonantoja
Itä-Suomi
maanviljely
karjanhoito
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.4
Osakeyhtiö Kuopion Uusi Kirjapaino
Itä-Suomen oloista ja tapauksista muinaiseen aikaan
Viipuri
Viipurin linna
Käkisalmi
rautaruukit
Suojärvi
Annantehdas
kaivosteollisuus
Ruskeala
Jääski
J. M. Salenius
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 92.87 SAL
Karjalan Kirjapaino osakeyhtiö
Kirjat
kirjallisuus
Henrik Pontoppidan (1857–1943) oli tanskalainen kirjailija. Hänelle myönnettiin Nobelin kirjallisuuspalkinto vuonna 1917. Alkuperäinen tanskankielinen teos Isbjørnen : et portræt ilmestyi vuonna 1887. Suomentajan nimeä ei harmi kyllä niteestä löydy, mutta suomennos on painettu Joensuun Kirjapainossa vuonna 1891. Niteen alkulehdiltä löytyy nimi Heikki Ryynänen..
Pontoppidan, Henrik
Lagervall
Jacob Fredrik
Jaakko (Jacob) Fredrik Lagervall (ent. Oxeman, 1787—1865) syntyi Kontiolahdella. Hän oli majuri ja suomalainen näytelmäkirjailija. Lagervallin vanhemmat olivat Kontiolahden kappalainen Fredrik Johan Oxman ja Hedvig Katharina Brusin. Lagervall otti osaa Suomen sotaan kersanttina vuosina 1808—1809 ja julkaisi sodasta muistelmateoksen En Karelsk jägares sorgliga minnen. Hänen kirjoittamansa näytelmä Ruunulinna (1834), joka on mukaelma Shakespearen Macbethista, on ensimmäinen suomenkielinen murhenäytelmä. Lagervall on varhaisin pohjoiskarjalainen kirjailija. Lagerwall avioitui vuonna 1815 Sortavalan kollegioasessori Carl Tawastin tyttären Anna Catharina Tawastin (1778—1858) kanssa.
Lagervall, Jakob
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 84.2 LAG
J. C. Frenckellin ja Pojan Kirjapainosta; A. C. J. Wesander R:n kustannuksella
sillat
rakentaminen
Itäsilta
Joensuun kaupungin valtioneuvostolle jättämä uudistettu anomus valtionavustuksen myöntämisestä vuoden 1931 meno- ja tuloarviossa tielain 91 §:n nojalla neljältä eri suunnalta maanteitse kulkevaa läpikulkuliikennettä Pielisjoen yli Pohjois-Karjalassa välittävän rappeutuneen Itäsillan uudestaan rakentamiseen.
Jns:n kaupunginhallitus
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 66.6 JOE
Pyhälä, Armo
puhelinluettelot
mainokset
Kirjaston maakuntaosaston vanhin painettu puhelinluettelo on vuodelta 1922. Se sisältää Joensuun kaupungin puhelinnumerot tilaajan mukaan aakkosittain sekä numerojärjestyksessä. Lopussa on myös luettelo maaseudulla olevista keskusasemista ja heidän tilaajiensa puhelinnumerot. Puhelinkeskukset olivat tuohon aikaan käsivälitteisiä. Sentraalisantrat yhdistivät puhelut, Joensuussa se tapahtui Joensuun puhelinlaitoksen keskusasemalta. Puhelinverkon automatisointi alkoi Suomessa Helsingissä 1922, maaseutukeskuksissa vasta 1950-luvulla. Aurtomatisointi oli kaikilta osin valmis vuonna 1980. Sen jälkeen alkoi puhelinverkon digitalisointi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 69.703 JOE
Joensuun puhelinluettelo on vuodelta 1925. Se sisältää Joensuun kaupungin puhelinnumerot tilaajan mukaan aakkosittain sekä numerojärjestyksessä. Lopussa on myös luettelo maaseudulla olevista keskusasemista ja heidän tilaajiensa puhelinnumerot. Puhelinkeskukset olivat tuohon aikaan käsivälitteisiä. Sentraalisantrat yhdistivät puhelut, Joensuussa se tapahtui Joensuun puhelinlaitoksen keskusasemalta. Puhelinverkon automatisointi alkoi Suomessa Helsingissä 1922, maaseutukeskuksissa vasta 1950-luvulla. Aurtomatisointi oli kaikilta osin valmis vuonna 1980. Sen jälkeen alkoi puhelinverkon digitalisointi.
Joensuun kaupungin puhelinluettelo vuodelta 1938 tilaajien nimen mukaan aakkosittain ja numeroittain. Lopussa on myös luettelo Pohjois-Karjalan maaseudulla olevien tilaajien puhelinnumeroista. Puhelinkeskukset olivat tuohon aikaan käsivälitteisiä. Sentraalisantrat yhdistivät puhelut, Joensuussa se tapahtui Joensuun puhelinlaitoksen keskusasemalta. Puhelinverkon automatisointi alkoi Suomessa Helsingissä 1922, maaseutukeskuksissa vasta 1950-luvulla. Automatisointi oli kaikilta osin valmis vuonna 1980. Sen jälkeen alkoi puhelinverkon digitalisointi.
Joensuun lyseo
koulut
Joensuun lyseo perustettiin säätyjen ja senaatin hyväksynnällä vuonna 1865, eli 17 vuotta kaupungin perustamisen jälkeen. Se aloitti toimintansa ns. yläalkeiskouluna. Tällaisena se toimi aina vuoteen 1874 saakka, jolloin se muutettiin neliluokkaiseksi lyseoksi. Opetuskieli oli suomi. Yleisalkeiskoulu toimi aluksi 1865 kaupungin luutnantti Schlüterilta vuokraamissa rakennuksissa. Sen jälkeen se toimi useassa eri osoitteessa. Theodor Deckerin piirtämä koulurakennus otettiin käyttöön elokuun alusta 1894.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.5 JOE
Joensuun puhelinluettelo 1939 : kaupunkilaiset tilaajat
Joensuun kaupungin puhelinluettelo vuodelta 1939 tilaajien nimen mukaan aakkosittain ja numeroittain. Puhelinkeskukset olivat tuohon aikaan käsivälitteisiä. Sentraalisantrat yhdistivät puhelut, Joensuussa se tapahtui Joensuun puhelinlaitoksen keskusasemalta. Puhelinverkon automatisointi alkoi Suomessa Helsingissä 1922, maaseutukeskuksissa vasta 1950-luvulla. Automatisointi oli kaikilta osin valmis vuonna 1980. Sen jälkeen alkoi puhelinverkon digitalisointi.
Joensuun puhelinluettelo vuodelta 1941 sisältää tilaajat nimen mukaan aakkosittain ja numeroittain. Luettelossa on lisäksi on Pohjois-Karjalan maaseututilaajat. Puhelinkeskukset olivat tuohon aikaan käsivälitteisiä. Sentraalisantrat yhdistivät puhelut, Joensuussa se tapahtui Joensuun puhelinlaitoksen keskusasemalta. Puhelinverkon automatisointi alkoi Suomessa Helsingissä 1922, maaseutukeskuksissa vasta 1950-luvulla. Automatisointi oli kaikilta osin valmis vuonna 1980. Sen jälkeen alkoi puhelinverkon digitalisointi.
[Joensuun puhelinlaitos]
palotoimi
vapaapalokunnat
jäsenet
Historiikki sisältää Joensuun vapaapalokunnan säännöt, komentosanat ja ohjeet marssiharjoituksia varten, vuoden 1903 johtokunnan jäsenet ja palokunnan eri osastojen jäsenet unohtamatta soittokuntaa. Kunnan pelastuskalusto on myös lueteltu.
Cannelin, Knut
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 35.6 JOE
aikakauslehdet
pilalehdet
Joensuussa ilmestyi edellisen vuosisadan vaihteen molemmin puolin laskiaisaikaan pilalehti. Vanhin Joensuun seutukirjastolla oleva pilalehti on Naamari vuodelta 1889. Sitä seurasivat 1890-luvulla Welikulta, Jokelainen sekä Uusi Naamari ja 1900-luvun alussa Laskiais-Naamari ja Laskiais-viesti. Ainakin Jokelaisen julkaisijaksi tunnustautui WPK, tuolloin Wapaa Palosammutuskunta. Muissa lehdissä toimituskunta lienee samankaltaisesta sisällöstä päätellen ainakin osittain sama.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 05.1 JOK
Joensuun W. P. K.