Jumalanpalwelus Kreikkalais-Venäläisessä kirkossa 1884
ortodoksinen kirkko
ortodoksisuus
pääsiäinen
jumalanpalvelus
Jumalanpalwelus Kreikkalais-Venäläisessä kirkossa Pääsiäis-Sunnuntaina.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 28.2 JUM
Ekmanin perillisten kirjapaino
Juuan kansakoululaitos 50-vuotias 1880-1930 : sivistyshistoriallinen kuvaus Juuasta
Juuka
koululaitos
koulut
kansakoulu
opettajat
oppilaat
historia
Kirja käsittelee Juuan kunnan kansakoululaitosta, sen 50-vuotista historiaa.
Tirkkonen, Toivo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.52 TIR
Juuan kunta
Kalevalatalo : suomalaisen kulttuurintutkimuksen ahjo ja ohjelma
kansalliseepokset
Kalevala
kulttuurijärjestöt
Kalevalaseura
rakennukset
Kalevalatalo
kansallinen kulttuuri
Saarinen
Eliel
Eliel Saarinen suunnitteli vuonna 1921 Kalevalatalon Kalevalaseuralle. Sen oli tarkoitus tulla Helsinkiin Munkkiniemen kärkeen, mutta rakennushanketta ei koskaan toteutettu. Kalevalatalosta oli tarkoitus tulla paitsi Kalevalaseuran toimitila, myös suomalaisen kulttuurin keskus ja tutkimuslaitos näyttelytiloineen. 1900-luvun alussa Kalevalaan ja kalevalaiseen kulttuuriin kohdistui suurta innostusta ja palvontaa. Lähde: Wikipedia
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 06 KAL
Otava
aikakauslehdet
tapahtumat
Joensuu
juhlat
iltamat
Pohjois-Karjalan kansanopistotyö alkoi vuonna 1895, kun osakkaita oli tarpeeksi kansanopiston opetuksen järjestämiseen. Sitä ennen kerättiin varoja ja herätettiin kiinnostusta kansanopiston perustamiseksi Pohjois-Karjalaan mm. Kansanopistoiltamissa vuonna 1892 myydyllä juhlalehdellä. Opiston sijaintipaikaksi tuli aluksi talollisen Kalle Puhakan kartano Kontiolahdella. Samana vuonna hyväksyttiin Pohjois-Karjalan kannatusyhdistyksen säännöt ja opiston ohjelma. Vuonna 1895 nimettiin myös opiston ensimmäinen johtokunta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.6
Karjala
kasvisto
kasvit
nimet
Societatis pro Fauna et Flora Fennica -seura on edistänyt kasvi- ja eläinkunnan tutkimista ja nimistön keräämistä. Se on perustettu vuonna 1821. J. Ivar Liro kävi keräysmatkalla Karjalassa kesällä 1896 keräämässä eri paikkakuntien ihmisiltä heidän käyttämiään kasvien nimityksiä. Tutkimuksen tulokset on julkaistu seuran tutkimussarjassa.
Liro, J. Ivar
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 57 LIR
Societatis pro Fauna et Flora Fennica
Karjalan ajan-tiedot : Täysinän rauhaan asti
Ilomantsi
1500-luku
Karjalan ajan-tiedot Täyssinän rauhaan asti, wuonna 1595
Europaeus, Anders Josef
Aschanin ja kumpp. (kirjapaino)
Karjalan ja Savon ensimmäisiä koulumestareita
Pohjois-Karjala
kansanopetus
seurakunnat
1700-luvulla oli lasten kansanopetus aluksi seurakuntien vastuulla. Vuoden 1762 kuninkaan päätöksellä lukkarit tai pitäjän koulumestarit velvoitettiin opettamaan lapsia. Myös koulutaloja alettiin rakentaa. Koulumestarit olivat entisajan alkeiskoulun opettajia.
Salenius, J. M.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.5 SAL
kansalaissota
ensimmäinen maailmansota
Karjalan kysymys vuosina 1917–1920, eli, Katsaus Karjalan-kysymyksen poliittiseen luonteeseen.
Ruuth, Y. O.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 92.71 RUU
Karjalan Sivistysseura ja Vienan Karjalaisten Liiton toiminta loppuvuosinaan
Laatokan Karjala
karjalaisuus
toimintakertomukset
toiminta
Karjalan Sivistysseura
Vienan Karjalaisten Liitto
Vuonna 1906 vienalaiset kauppiaat ja heidän suomalaiset tukijansa perustivat Wienan Karjalaisten Liiton, jonka tavoitteeksi asetettiin Vienan henkisen ja aineellisen tilan kohentaminen. Liiton nimi muutettiin vuonna 1917 Karjalan Sivistysseuraksi. Seura on satavuotisen historiansa ajan toiminut itäkarjalaisen kulttuurin, kielen ja perinteen vaalimiseksi Suomessa ja Venäjän puolella. Julkaisussa kerrotaan Karjalan Sivistysseuran perustamisesta vuonna 1917 ja alkutoiminnasta. Se sisältää myös Karjalan Sivistysseuran säännnöt. Lopussa on myös selostus Vienan Karjalaisten Liiton toiminnasta liiton loppuvuosina.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 06 KAR
Kauppaneuvos Joh. Parviaisen kirjasto Kiihtelysvaaralla
Kiihtelysvaara
kirjastot
Parviainen
Johan Walter
Karjalainen osakunta
Julkaisussa kerrotaan Kiihtelysvaaran kirjaston historiasta, joka sai alkunsa tohtori Johan Walter Parviaisen testamenttilahjoituksesta Karjalaiselle Osakunnalle vuonna 1925. Testamentti velvoitti osakunnan perustamaan lahjoittajan isän, kauppaneuvos Joh. Parviaisen, nimeä kantava kirjasto.
Linnoila, Osmo Teimar
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 02.8 LIN
Kertoelma Kuopion läänin Maanwiljelysseuran waikutuksesta wuosina 1861-1886
Kuopion läänin maanviljelysseura
järjestöt
maanviljely
Pielisjärvi
Kertoelma Kuopion läänin Maanviljelysseuran vaikutuksesta vuosina 1861—1886. Johtokunnan toimittama Seuran 26:teen maanviljelijäin ja vuosikokoukseen Strömdalin eli Juan tehtaalla Nilsiästä syyskuun 10 ja 11 pp. 1886.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.06 KER
Kuopion uusi kirjapaino
Kuusjärvi
pankit
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 36.22 KUU
Sortavala
Laatokka
Impilahti
Pamilonkoski
taiat
kansanperinne
Kuwia Raja-Karjalasta - Ensimmäinen wihko 21:tä wuosikertaa
Forsström, O. A.
Helsinki : Kansanvalistus-seura; Kansanvalistus-seuran toimituksia
SKS:n kirjapaino
raittiusseurat
Valamon luostari
Salmi
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 37.61051 KYL
Raittiuden ystävät
Laatokan Kalastajaliitto : vuosikirja v. 1938 : XV toimintavuosi
kalastus
Laatokan Kalastajaliitto
kalanviljely
kauppa
lohikalat
kalakannat
Laatokan Kalastajaliitto ry:n kotipaikka oli Sortavala ja toiminta-alueena Suomen puoleisen Laatokan rannikon pitäjät ja kaupungit. Se perustettiin Laatikon rannikon kalastajaseurojen keskuselimeksi 25.2.1924 Sortavalassa, Vuosikirja 1938 on kertomus liiton 15. toimintavuodelta. Se sisältää myös 15-vuotiskatsauksen toimintaan sekä artikkelit: Pellervo Savolainen: Harjuksenviljelys (s. 10-19); Antti Komonen: Piirteitä Laatokan kalatuotteiden vanhasta kaupasta (s. 21-25); Kalle Hinkkanen: Huomioita Laatokan lohikannan vähenemiseen vaikuttavista syistä ja toimenpiteistä niiden ehkäisemiseksi (s. 26-29).
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.6205 LAA
pilalehdet
Joensuussa ilmestyi edellisen vuosisadan vaihteen molemmin puolin laskiaisaikaan pilalehti. Vanhin seutukirjastolla oleva pilalehti on Naamari vuodelta 1889. Sitä seurasivat 1890-luvulla Welikulta, Jokelainen sekä Uusi Naamari ja 1900-luvun alussa Laskiais-Naamari ja Laskiais-viesti. Ainakin Jokelaisen julkaisijaksi tunnustautui WPK, tuolloin Wapaa Palosammutuskunta. Muissa lehdissä toimituskunta lienee samankaltaisesta sisällöstä päätellen ainakin osittain sama.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 05.1 LAS
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 05.1 ILO
Joensuussa ilmestyi edellisen vuosisadan vaihteen molemmin puolin laskiaisaikaan pilalehti. Vanhin Joensuun seutukirjastolla oleva pilalehti on Naamari vuodelta 1889. Sitä seurasivat 1890-luvulla Welikulta, Jokelainen sekä Uusi Naamari ja 1900-luvun alussa Laskiais-Naamari ja Laskiais-viesti. Ainakin Jokelaisen julkaisijaksi tunnustautui WPK, tuolloin Wapaa Palosammutuskunta. Muissa lehdissä toimituskunta lienee samankaltaisesta sisällöstä päätellen ainakin osittain sama.
Joensuu, aikakauslehdet, pilalehdet
henkilöt
kirjat
Hällström
Emilia
Joensuun seutukirjastolle on päätynyt aineistoa Emilia Hällströmiin (1860—1941) liittyen. Myös kirjaston lainattavien kirjojen joukosta löytyy Emilialle kuuluneita kirjoja. Emilia oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin neljästä tyttärestä: Emilia, Sofia Julia (1851—1917), Elin Carolina (1857—1894) ja Hilja Lovisa (1861—1900). Sisaruksista Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä. Emilian kerrotaan olleen syvästi uskonnollinen, hieman jäykkä ja varautunut mutta herkkä. Sisarukset mm. ylläpitivät yksityiskoulua useaan otteeseen vuosien 1876—1893 aikana. Emilia toimi valmistavan koulun ja tyttökoulun käsityönopettaja. Julia ja Emilia toimivat vahvasti myös vuonna 1903 perustetussa Jns:n NNKY:ssä ja paikallisessa lähetysyhdistyksessä. Vuonna 1593 painettu Lasten Lauluja - Tampereen Pyhäkoulun toimittama kokoelma Pyhäkoulujen y. m. tarpeeksi -kirja on kuulunut Emilia Hällsrömille.
Tampereen pyhäkoulu
K. D. Fontellin kustantamo
laulajat
laulaminen
laulunoppaat
Maikki Pakarinen-Järnefelt oli Joensuusta lähtöisin oleva oopperalaulaja. Hän oli syntynyt 26.8.1871 ja kuoli Turussa 4.7.1929. Hän oli naimisissa Selim Palmgrenin kanssa vuodesta 1910. Sitä ennen hän oli naimisissa säveltäjä Armas Järnefeltin kanssa 1893-1910, ja heille syntyi Eva-tytär 7.11.1901. Hän käytti myös nimeä Maikki Järnefelt-Palmgren. Maikki Pakarinen kävi Joensuun ruotsalaisen tyttökoulun, jonka jälkeen hän lähti opiskelemaan Helsingin musiikkiopistoon (nyk. Sibelius-Akatemia) vuonna 1887. Taiteilijauransa aikana hän piti lukuisia konsertteja ympäri Eurooppaa. Hän oli Suomen ensimmäisiä merkittäviä laulutaiteilijoita, jotka lähtivät tavallisen kansan keskuudesta, ei säätyläisperheestä. Vuosina 1907-1910 hän asui ja opiskeli laulua Italiassa, jossa käytti italialaista nimeä Maria Campoferro. Vuosina 1921-1926 hän asui Pohjois-Amerikassa Selim Palmgrenin kanssa ja konsertoi myös siellä. (Lähdeteos: Kouvulehto, Marja-Liisa: Maikki Järnefelt-Palmgren)
Järnefelt-Palmgren, Maikki
Jns:n seutukirjaston musiikkiosasto – PKKO 78.3207 JÄR – Joensuun maakunta-arkisto
Kivennapa
luostarit
Lintulan luostari
nunnat
Julkaisussa kuvaillaan Kivennavan pitäjässä sijaitsevaa Lintulan naisluostaria, sen historiaa ja toimintaa.
Joensuun pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 28.2 LIN
Lintulan Pyhän Kolminaisuuden naisluostari
kirjallisuus
koulut Puhakka
Antti Runeberg
Johan Ludvig
Lukemisia Suomen Kansan Hyödyksi - Sawo-Karjalaisten Oppiwaisten toimittamia. 1 Kirjasta löytyy mm. kontiolahtelaisen Antti Puhakan runoelma Ilma-kirjain, eli almanakan Tekijöistä.
Tikkanen, P. (toim.)
Sawo-karjalainen osakunta (Helsingin yliopisto)
Muistojulkaisu Kiteen lainajywästön 160-wuotisesta toiminnasta wuosina 1773-1933
Kitee
viljavarastot
pitäjänmakasiinit
perustaminen
Julkaisu sisältää tietoa Kiteen lainajyvästön perustamisesta sekä Keisarillisen majesteetin armollisen julistuksen pitäjän makasiinien uudistamisesta ja voimassa pitämisestä vuodelta 1810. Lisäksi on historiaa jyvästön 160-vuotisesta toiminnasta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.3 MUI
Pohjois-Karjalan maanviljelysseura
Muistosanoja Pielisjärwen seurakunnalle Piispantarkastuksesta elokuulla 1891
evankelis-luterilainen kirkko
piispantarkastukset
Johansson, Gustaf
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 24.2
Joensuun kirjapaino O.Y. (painopaikka)
Joensuussa ilmestyi edellisen vuosisadan vaihteen molemmin puolin laskiaisaikaan pilalehti. Vanhin seutukirjastolla oleva pilalehti on Naamari vuodelta 1889. Sitä seurasivat 1890-luvulla Welikulta, Jokelainen sekä Uusi Naamari ja 1900-luvun alussa Laskiais-Naamari ja Laskiais-viesti. Ainakin Jokelaisen julkaisijaksi tunnustautui Joensuun WPK, tuolloin Joensuun Wapaa Palosammutuskunta. Muissa lehdissä toimituskunta lienee samankaltaisesta sisällöstä päätellen ainakin osittain sama.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 05.1 NAA
Neljännevuosisata heimotyötä : johdatusta Karjalan Sivistysseuran 25-vuotistoimintaan ja seuran toiminnan 5-vuotiskausi (1926-1931)
kotiseututyö
Karjalan Sivistyssseura
Itäkarjalaisten pyrkimykset elinolojensa ja sivistystasonsa kohentamiseen saivat 1890-luvulla pontta Suomessa virinneestä karelianismista ja Suomeen asettuneiden karjalaisten kotiseuturakkaudesta. Vuonna 1906 vienalaiset kauppiaat ja heidän suomalaiset tukijansa perustivat Wienan Karjalaisten Liiton, jonka tavoitteeksi asetettiin Vienan henkisen ja aineellisen tilan kohentaminen. Liiton nimi muutettiin vuonna 1917 Karjalan Sivistysseuraksi. Julkaisu on katsaus seuran 25-vuotiseen historiaan (1906-1931) sekä 5-vuotiskauden toimintaan 1926-1931.
Härkönen, Iivo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 06.1 HÄR
Säkkijärvi
Viipuri
matkat
muistelmat
1700-luku
1800-luku
kirjakaupat
kirjapainot
ruotuväkilaitos
lahjoitusmaat
Kirjan kirjoittaja Johan Magnus Salenius (1846-1928) oli Kuopion suomalaisen lyseon rehtori vuosina 1878-1907. Hän oli myös historioitsija, joka tutki Karjalan ja Savon historiaa. Hän kirjoitti kolmeosaisen teoksen Niitä näitä Itä-Suomesta, joka on julkaistu 1875-1877. Ensimmäinen osa sisältää artikkelit: Säkkijärven rannoilta; Matka Laatokan merellä; Pietarinpäiwän wiettämisestä Kiwennavalla; Kouluista, kirjakaupasta ja kirjapainosta Wenäjän Suomessa; Rekryytinotosta Wenäjän Suomessa; Lehtiä lahjoitusmaitten historiasta.
Salenius, Johan Magnus
Tampereen kaupunginkirjasto – Kansalliskirjasto
Hufvudstadsbladet
Valkjärvi
Hiidenmäki
Lemi
sodat
Kirjan kirjoittaja Johan Magnus Salenius (1846-1928) oli Kuopion suomalaisen lyseon rehtori vuosina 1878-1907. Hän oli myös historioitsija, joka tutki Karjalan ja Savon historiaa. Hän kirjoitti kolmeosaisen teoksen Niitä näitä Itä-Suomesta, joka on julkaistu 1875-1877. Toinen osa sisältää artikkelit: Käynti Hiidenmäellä; Lemin pitäjästä; Tietoja Itä-Suomesta Lappeenrannan sodan ajoilta; Lisälehtiä lahjoitusmaitten historiaan; Wiipurin kaupasta ww. 1718-1812; Pieniä muistutuksia ja lisätietoja.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 92.80
Virolahti
Käkisalmi
Äyräpää
Muolaa
häät
kirkot
maanmittaus
Kirjan kirjoittaja Johan Magnus Salenius (1846-1928) oli Kuopion suomalaisen lyseon rehtori vuosina 1878-1907. Hän oli myös historioitsija, joka tutki Karjalan ja Savon historiaa. Hän kirjoitti kolmeosaisen teoksen Niitä näitä Itä-Suomesta, joka on julkaistu 1875-1877. Kolmas osa sisältää artikkelit: Wirolahden rannoilta; Häämenoista Walkjärven pitäjässä 1800-luvun alulla; Jaetuista kirkkokunnista Suomen sydänmailla menneellä vuosisadalla; Maanmittauksista Wenäjän Suomessa; Tietoja Käkisalmen ja Sortavalan kaupungeista; Wiipurin valloituksesta w. 1710; Lyhyt kertomus Wiipurista wuodelta 1750; Pyhäristin pitäjän eri nimistä.
nimikirjoitukset
Joensuun seutukirjaston maakuntaosastolle ja Pohjois-Karjalan museoon on päätynyt aineistoa liittyen von Fieandt -sukuun. Alexandra von Fieandtin nimikirjoitus vuodelta 1882 löytyy Hushållet och köket -kirjasta. Kirjan välistä löytyi mm. Finlands klagan -runoelma sekä Mycket tjock pannakaka -resepti kirjoitettuna Selma Rönnholmin käyntikortin taakse.
Nuori Suomi - Päivälehden joulualbumi 3 1893
Reijonen
Juha
Päivälehden joulualbumista vuodelta 1893 löytyy mm. Juha Reijosen kirjoitus. Juho Reijonen syntyi Nurmeksessa vuonna 1855. Hän oli nuorsuomalainen pappi ja ensimmäisiä suomenkielisiä kirjailijoita. Reijonen vihittiin papiksi vuonna 1881. Sen jonka jälkeen hän toimi lukuisissa seurakunnissa. Vuonna 1891 Reijonen valittiin Virolahden kappalaiseksi. Vuosina 1881-1905 Reijonen julkaisi kymmenittäin kertomuksia, joissa hän kuvasi pohjoiskarjalaista ja paikallista rahvasta.
Päivälehden toimitus (toim.)
Päivälehden kirjapaino
Nuori Suomi 1-3 : novelleja ja kertomuksia
novellit
kaunokirjallisuus
1880-luku
Nuori Suomi, osat 1-3, sisältää kolme novellia: 1. Aarne: Kahdeksan tunnin kokemukset; 2. Aleksis Raunio: Mammonan orjuus; 3. Aarne: Sokea. Aarne on nimimerkki, jonka oikea nimi oli Alexandra Gripenberg. Hän oli 1857 Kurkijoella syntynyt ja 1913 Helsingissä kuollut suomalainen naisasianainen. Aleksis Raunio oli taas Alexander Ramstedtin (1848-1889) nimimerkki. Lähde: Wikipedia
Gripenberg, Aleksandra
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 84.2 NUO
G. W. Edlund
Ramstedt, Alexander
nuorisoseurat
Nuorisoseuraliikkeen äänenkannattaja Nuori Karjala -lehti julkaisi vuonna 1909 numeron 6 nimellä Nyyrikki : Nuoren Karjalan kevätlehti. Se sisältää mm. tietoa Pohjois-Karjalan Nuorisoseuran vaiheista vuosilta 1894-1909 sekä Pohjois-Karjalaan liittyviä runoja ja kertomuksia.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.63 NYY
Sanomalehti-osuuskunta Nuori Karjala
Nuorisoseuraliikkeen äänenkannattaja Nuori Karjala -lehti julkaisi vuonna 1910 numerot 6, 7 ja 8 nimellä Nyyrikki : Nuoren Karjalan julkaisu. Se sisältää nuorisoseuraliikkeeseen liittyvien artikkeleiden lisäksi:: Rafael Engelbergin Suomen huoli -juhlarunon Pohjois-Karjalan laulu- soitto ja urheilujuhlaan Niittylahdella kesällä 1910; Mikko V. Erich: Kansanopistojemme merkityksestä nykyhetkellä; Konst. Siitoin: Poimintoja kalastusnevojen valmistamisesta ja kalastuksesta Pielisellä; Artikkelit Pielisjoen kanavan vihkijuhlasta ja Pohjois-Karjalan kansanopistorakennuksen historiasta Niittylahdessa.
Nuori Karjala
Ohjesääntö kalanpyyntiä warten Ilomantsin kihlakunnassa.
ohjesäännöt
kalastusoikeus
Julkaisussa sääntöjä, jotka koskevat erilaisia kalastustapoja, ajankohtaa ja kalastuksen valvontaa Ilomantsin kihlakunnassa.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 33.42 OHJ
Suojärvi
Korpiselkä
elinolot
arkielämä
rakennusperinne
asuminen
ruokaperinne
väestö
1890-luku
Tohtori A. A. Branders sai 1889 Keisarilliselta senaatilta määräyksen oleskella vuoden Suojärven ja Korpiselän pitäjissä. Hän tutki paikallisia oloja ja kirjoitti tutkimuksistaan kertomuksen.
Branders, Anders
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 49.2 BRA
Suomalaisen Kirjallisuuden Seura
Opintotoveri 1935 : 5 Karjalan teemanumero
Hyrsylä
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.64051 OPI
Kansanvalistusseura
Outokumpu
kaivostoiminta
kaivokset
kaivostyö
kuparimalmit
Outokummun kaivostoiminta alkoi vuonna 1910, kaksi vuotta kuparilohkareen löytymisen jälkeen. Historiikki sisältää Outokummun kaivoksen alkuvuosien historiaa.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 63.1 OUT
Outokummun Kaivosyritys
malmit
Julkaisussa kerrotaan Outokummun kaivoksen historiaa malmiesiintymän löytymisestä (1910) lähtien, nostetuista malmimääristä ja jalostuksesta ja jatkokäsittelystä.
Joensuun pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 63.1 OUT
papit Laamanen
Nils Johan
Paimen-ääniä Karjalasta oli Ylä-Karjalan rovastikunnan papiston perustama lehti. Se alkoi ilmestyä varsinaisesti vuonna 1881. Vastaavana toimittajana toimi Nils Johan Laamanen. Hän oli saapunut kaupunginsaarnaajaksi Oulunsalosta Johan Pöyhösen tilalle. Lehden näytenumero ilmestyi sanomalehti Karjalattaren välissä loppuvuonna 1880. Lehden tyyli oli ärhäkkä ja kärkevä. Laamanen tarttui erityisesti juomiseen ja viinan valmistamiseen. Lehti herätti mielipiteitä puolesta ja vastaan. Sen tuomitseva sävy oli joidenkin mielestä liian syyttelevä eikä lehti sen takia ollut kansan tarvitsemaa mieltä ylentävää sielunravintoa. Myös Laamasen räiskähtelevä persoona ja ilmaisutyyli saivat osan seurakuntalaisista ja muista kaupunkilaisista ärsyyntymään. Erityisesti kauppias Neppenström luotsasi seurakuntalaisten vastarintaa. Lehti ilmestyi vain puoli vuotta. Sitä jatkoi Vartia, joka oli myös Laamasen perustama. Myös tämä lehti tilaajien puutteessa vain vähän aikaa.
Laamanen, Nils Johan (vastaava toimittaja)
Joensuun Kirjapaino-yhtiön kirjapaino