aikakauslehdet
evankelis-luterilainen kirkko
papit Laamanen
Nils Johan
Paimen-ääniä Karjalasta oli Ylä-Karjalan rovastikunnan papiston perustama lehti. Se alkoi ilmestyä varsinaisesti vuonna 1881. Vastaavana toimittajana toimi Nils Johan Laamanen. Hän oli saapunut kaupunginsaarnaajaksi Oulunsalosta Johan Pöyhösen tilalle. Lehden näytenumero ilmestyi sanomalehti Karjalattaren välissä loppuvuonna 1880. Lehden tyyli oli ärhäkkä ja kärkevä. Laamanen tarttui erityisesti juomiseen ja viinan valmistamiseen. Lehti herätti mielipiteitä puolesta ja vastaan. Sen tuomitseva sävy oli joidenkin mielestä liian syyttelevä eikä lehti sen takia ollut kansan tarvitsemaa mieltä ylentävää sielunravintoa. Myös Laamasen räiskähtelevä persoona ja ilmaisutyyli saivat osan seurakuntalaisista ja muista kaupunkilaisista ärsyyntymään. Erityisesti kauppias Neppenström luotsasi seurakuntalaisten vastarintaa. Lehti ilmestyi vain puoli vuotta. Sitä jatkoi Vartia, joka oli myös Laamasen perustama. Myös tämä lehti tilaajien puutteessa vain vähän aikaa.
Laamanen, Nils Johan (vastaava toimittaja)
Joensuun Kirjapaino-yhtiön kirjapaino
Pappismies Ivan Petroffin syytökset Pohjois-Karjalan luterilaisia pappeja vastaan vuonna 1809
Pohjois-Karjala
papit
luterilaisuus
Arno Rafael Cederberg, kirjailijanimi A. R. Saarenseppä, (1885–1948) oli suomalainen historiantutkija ja arkistomies, oppiarvoltaan filosofian tohtori. Hän loi tutkijanuran kahdessa maassa toimimalla historian professorina ensin Tarton yliopistossa 1919–1928 ja sitten Helsingin yliopistossa 1935–1948.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 92.87 CED – Myös teoksessa: – Suomen kirkkohistoriallisen seuran vsk. 4. – >>124194780011PKSV (lainattava)
A. R. Cederbergin tiedonanto
Pielisen ympäristön asutus : kotiseutukuvaus
Pielinen
Pielisjärvi
asutushistoria
asukkaat
suvut
sukunimet
henkilönnimet
kylät
1600-luku
Kirja kertoo Pohjois-Karjalan asutushistoriasta 1500-luvulta 1700-luvun alkupuolelle, lähinnä Pielisen vesistöalueen ympäristöstä. Se käsittää Pohjois-Karjalan pohjoisosan. Kirjassa kerrotaan suvuista, jotka asuttivat alueen kyliä.
Kokkonen, Heikki
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 92.87 KOK
Piirteitä Laatokan Karjalan Keskiajan Historiasta
Laatokan Karjala
keskiaika
Sisältyy julkaisuun Jyväskylän Lyseo — Tilastollisia tietoja Lukuvuodelta 1896—1897 vuositutkintoon Toukokuun 31 p.
Forsström O. A.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 92.87 FORSS
Piirteitä Pohjois-Karjalan maanviljelysseuran toiminnasta vuosina 1887-1906 ja maataloudellisista oloista sen piirissä
maanviljely
maatalous
Pohjois-Karjalan maanviljelysseura
Piirteitä Pohjois-Karjalan maanviljelysseuran toiminnasta vuosina 1887-1906 ja maataloudellisista oloista sen piirissä. Pohjois-Karjalan maanviljelysseuran julkaisu. Kuopion maanviljelys-näyttelyyn 1906.
Brander, Uuno Edvard
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.06 BRA
Erik Enbergin kirjapaino
Piirteitä Sortavalan Kasvattajaopiston toiminnasta vuosina 1918-1938
Sortavala
sosiaalialan oppilaitokset
historia
historiikit
lastenkodit
sosiaalikasvattajat
koulutus
matrikkelit
Sortavalan Kasvattajaopisto
Vuonna 1918 sodan jälkeen Suomessa oli paljon sodasta kärsineitä lapsia, joille tarvittiin lastenkoteja. Suureksi ongelmaksi tuli lastenkotien henkilökunnan ja johtajattarien puute. Kirkon Sisälähetysseura asetti toimikunnan, joka alkoi suunnitella Sortavalaan lastenkotien johtajatarkoulutusta. Sortavalaan perustettiin Kasvattajaopisto vuonna 1918. Se sijoitettiin Sortavalan Diakonissalaitokseen. Siitä tuli Suomen ensimmäinen sosiaalialan oppilaitos, ja se on toiminut Kirkon Sisälähetysseuran omistuksessa. Lähde: Karppinen, Leena: Ruusun askelin 1. Kasvattajaopiston eilisestä. 2003. Matti Elomaa kirjoitti historiikin Kasvattajaopiston 20-vuotisesta toiminnasta 1918-1938. Julkaisuun on painettu virheellisesti 1928-1938.
Elomaa, Matti
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.5
seurakunnat
piispantarkastukset
Kontiolahti
Piispantarkastuksessa Kontiolahdella w. 1891 piispa G. Johanssonin pitämät puheet.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 24.2 JOH
Laatokka
vesiliikenne
kalastus
Valamo
elinkeinot
Ruskeala
louhokset
rautamalmit
tehtaat
Pitkäranta
kansanperinne
kansanrunous
metsästys
luonto
maisema
Kirjoittaja Oskar Relander (1863-1930) oli suomalainen pedagogi ja kansanrunoudentutkija. Hän teki pitkän uran Sortavalan seminaarin johtajana 1908–1928, josta oli välillä poliittisista syistä karkotettuna Siperiaan 1916-1917.
Relander, Oskar
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO PKKO 42.7 REL
Kansanvalistusseura
Pohjois-Karjala kaunokirjailijain innoittajana ja kynänkohteena : havaintoja ja viittauksia
kaunokirjallisuus
kirjailijat
aiheet
Olla Teräsvuori (1888-1953) tunnetaan ennen kaikkea vapaan kansansivistystyön uranuurtajana. Hän toimi Joensuun Vapaaopiston rehtorina vuodesta 1922 ja opintokerhotoiminnan edistäjänä Pohjois-Karjalassa ja Suomessa. Hän oli myös filatelian harrastaja. Hänen kirjallinen tuotantonsa sisältää myös kirjallisuudentutkimuksen alaan kuuluvia teoksia.
Teräsvuori, Olla
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 86.2 TER
Joensuu
järjestöt
Pohjois-Karjalan Historiallinen Seura
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Joulunviettotapoja -kysely
Pohjois-Karjalan ja Joensuun opas ja liikekalenteri 1927
yritykset
liikelaitokset
myymälät
teollisuus
teollisuusrakennukset
pitäjät
kunnat
Liikekalenteri sisältää Joensuun ja Pohjois-Karjalan yritysten, teollisuuslaitosten ja kauppaliikkeiden ilmoituksia vuodelta 1927. Siinä on tietoja Joensuun palveluista ja niiden osoitteet sekä huomattavimmat Pohjois-Karjalassa ja Joensuussa toimivat ja seurat ja yhdistykset tuohon aikaan. Kirja sisältää myös luvun: Lyhyt silmäys Pohjois-Karjalan historiaan sekä teollisuuden kehitykseen. Pohjois-Karjalan pitäjät: pinta-ala ja väkiluku 31.12.1926, on lueteltu ja tietoja on mm. kuntien teollisuudesta. Erikseen on tietoja Värtsilän teollisuudesta sekä Outokummun kaivoksesta. Sisältää runon Pohjois-Karjala, jonka on kirjoittanut Terttu Orpana. Mukana on kuvasivuja Joensuusta ja Pohjois-Karjalasta: teollisuuslaitoksista ja muista rakennuksista ja maisemakuvia. Valokuvat kuvateksteineen: Koli ( s. 5) Joensuun kaupunki lentokoneesta 300 metrin korkeudesta kuvattuna ( s. 7) Sankarivainajien hautapatsas Joensuun luterilaisella hautausmaalla (s. 9) Pohjois-Karjalan vapaudenpatsas - taustalla Joensuun kaupungintalo (s. 11) Penttilän saha 250 m. korkeudelta kuvattuna (s. 13) Joensuun luterilainen kirkko (s. 15) Ilosaari (s. 17) Joensuun yhteiskoulu ja Joensuun lyseo (s. 19) Joensuun tyttökoulu ja Joensuun kansakoulu (s. 21) Rauta-aitan liiketalo (s. 23) Joensuun kreikka.-katol. kirkko (s. 25) Itä-Suomen faneeritehdas o.y. Joensuussa (s. 27) Joensuun kaupungintalo (s. 29) Yleiskuvia Joensuusta (s. 31) Joensuun Linnunniemi (s. 33) Pankakosken tehdasalue lentokoneesta kuvattuna (s. 35) Pankakosken tehdas vesisulkulaitoksineen (s. 37) Ilomantsi : näköala Möhkön tehdasalueelta (s. 39) Ilomantsi : näköala Kuolismaan vaaralta itäänpäin (s. 41) Maisema Ilomantsin kirkonkylästä (s. 43) Megrin kuulu kenttävartio : entinen luoistari (s. 45) Kaunis Koitajoki Ilomantsissa (s. 47) Möhkönkoski Ilomantsissa ja Järvimaisema Ilomantsissa (s. 49) Kesäinen karhunpesäryteikkö Ilomantsissa (s. 51) Valtakunnan itäraja talvella ja Tukinuittoa kesäisin rajaseudulla (s. 53) Linnunniemen hovi Pälkjärven Pälksaaressa (s. 55) Värtsilä lentokoneesta kuvattuna (s. 57) A. B. Värtsilä Oy:n vanne-, rauta- ja naulatehdasrakennus (s. 59) Osa Värtsilää talvella (s. 61) Outokummun kaivos [piirros] (s. 63) Outokummun kaivos (s. 65) Nurmeksen kylpylaitos (s. 67) Maisema Kolilta ja Matkailijayhdistyksen moottorialus "Ukko-Koli" (s. 69) Puntarikoski ja Kuusankoski Koitajoessa (s. 71) Höljäkän Konnanlampi ja Maanvilj. Pekka Kilpeläisen talo Nurmeksen Porokylässä : entinen Simo Hurtan hovi (s. 75) Nurmeksen Kauppa Oy:n liiketalo (s. 77) Pohjois-Karjalan Kirjapaino Oy:n uusi liiketalo [piirros] (s. 78) Liperin kirkko ja Siikakosken tehdas (s. 79)
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 42.76
Pohjois-Karjalan kirjapaino
Pohjois-Karjalan suojeluskuntalainen 1924
suojeluskunnat
Lotta Svärd
kausijulkaisut
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 39.051 POH
Joensuun Sk- ja Lotta Svärd-piirit
Puntarinkoski
Järvi, T. H.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.62 JÄR
Suomen kalastusyhdistys
Itä-Karjala
Viena
1800-luku
1900-luku
Vienan Karjalaisten liitto
Kirjassa kerrotaan Vienan Karjalan elinoloista kuten elinkeinoista, sivistyksestä ja valistuksen edistämiseen tarkoitetusta Vienan Karjalaisten Liiton perustamisesta.
Härkönen, Iivo
Joensuun pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 49.2 HÄR
Nurmes
rakentaminen
tontit
rakennukset
säännöt
Keisarillisen Suomen Senaatin 19.12.1882 vahvistamat rakentamisen säännöt Nurmeksen kauppalalle painettuna kirjasena.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 33.23 RAK
Ruskealan 100-vuotias kirkko vuonna 1934
Karjala
kirkkorakennukset
Ruskealan kirkko
Julkaisussa Ruskealan 100-vuotiaan kirkon historiaa: rakennustoimikunnan toiminta, kirkon suunnittelu ja rakentaminen, tarpeiston hankinta ja vakinaisten pappien luettelo. Lopussa myös 100-vuotisjuhlan ohjelma.
Liljeblad, Karl Emil
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 28.7109 LIL
henkilöt
kirjat
Hällström
Emilia
Joensuun seutukirjastolle on päätynyt aineistoa Emilia Hällströmiin (1860—1941) ja hänen siskoihinsa liittyen. Myös kirjaston lainattavien kirjojen joukosta löytyy Emilialle kuuluneita kirjoja. Emilia oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin neljästä tyttärestä: Emilia, Sofia Julia (1851—1917), Elin Carolina (1857—1894) ja Hilja Lovisa (1861—1900). Sisaruksista Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä. Emilian kerrotaan olleen syvästi uskonnollinen, hieman jäykkä ja varautunut mutta herkkä. Sisarukset mm. ylläpitivät Joensuussa yksityiskoulua useaan otteeseen vuosien 1876—1893 aikana. Emilia toimi valmistavan koulun ja tyttökoulun käsityönopettaja. Julia ja Emilia toimivat vahvasti myös vuonna 1903 perustetussa Jns:n NNKY:ssä ja paikallisessa lähetysyhdistyksessä.
Sandell, Lina (kirja)
Helsingfors : Söderström
Joensuun seutukirjastolle on päätynyt aineistoa Emilia Hällströmiin (1860—1941) liittyen. Myös kirjaston lainattavien kirjojen joukosta löytyy Emilialle kuuluneita kirjoja. Emilia oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin neljästä tyttärestä: Emilia, Sofia Julia (1851—1917), Elin Carolina (1857—1894) ja Hilja Lovisa (1861—1900). Sisaruksista Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä. Emilian kerrotaan olleen syvästi uskonnollinen, hieman jäykkä ja varautunut mutta herkkä. Sisarukset mm. ylläpitivät Joensuussa yksityiskoulua useaan otteeseen vuosien 1876—1893 aikana. Emilia toimi valmistavan koulun ja tyttökoulun käsityönopettaja. Julia ja Emilia toimivat vahvasti myös vuonna 1903 perustetussa Jns:n NNKY:ssä ja paikallisessa lähetysyhdistyksessä.
Joensuun lyseo
koulut
koululehdet
Joensuun lyseo perustettiin säätyjen ja senaatin hyväksynnällä vuonna 1865, eli 17 vuotta kaupungin perustamisen jälkeen. Se aloitti toimintansa ns. yläalkeiskouluna. Tällaisena se toimi aina vuoteen 1874 saakka, jolloin se muutettiin neliluokkaiseksi lyseoksi. Opetuskieli oli suomi. Yleisalkeiskoulu toimi aluksi kaupungin luutnantti Schlüterilta vuokraamissa rakennuksissa. Sen jälkeen se toimi useassa eri osoitteessa. Theodor Deckerin piirtämä koulurakennus otettiin käyttöön elokuun alusta 1894.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.5051 SAM
Joensuun lyseon toverikunta
Joensuun kirjapaino
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
Joensuun lyseo perustettiin säätyjen ja senaatin hyväksynnällä vuonna 1865, eli 17 vuotta kaupungin perustamisen jälkeen. Se aloitti toimintansa ns. yläalkeiskouluna. Tällaisena se toimi aina vuoteen 1874 saakka, jolloin se muutettiin neliluokkaiseksi lyseoksi. Opetuskieli oli suomi. Yleisalkeiskoulu toimi aluksi kaupungin luutnantti Schlüterilta vuokratuissa rakennuksissa. Sen jälkeen se toimi useassa eri osoitteessa. Theodor Deckerin piirtämä koulurakennus otettiin käyttöön elokuun alusta 1894.
Joensuun Lyseon toverikunta
runot
kirjallisuus
Jaakko (Jacob) Fredrik Lagervall (ent. Oxeman, 1787—1865) syntyi Kontiolahdella. Hän oli majuri ja suomalainen näytelmäkirjailija. Lagervallin vanhemmat olivat Kontiolahden kappalainen Fredrik Johan Oxman ja Hedvig Katharina Brusin. Lagervall otti osaa Suomen sotaan kersanttina vuosina 1808—1809 ja julkaisi sodasta muistelmateoksen En Karelsk jägares sorgliga minnen. Hänen kirjoittamansa näytelmä Ruunulinna (1834), joka on mukaelma Shakespearen Macbethista, on ensimmäinen suomenkielinen murhenäytelmä. Lagervall on varhaisin pohjoiskarjalainen kirjailija. Kirja Satu Sallisesta on runomuotoinen, kalevalamittaan kirjoitettu kertomus.
Lagervall, Jakob Fredrik
Kansalliskirjasto – Kopio: Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 82.2 LAG
Wasenius
Silmäys Itä-Suomen lahjoitusmaitten historiaan
lahjoitusmaat
Kirjassa kerrotaan lähinnä Laatokan Karjalan mutta myös laajemmin Itä-Suomen lahjoitusmaitten historiasta ja niiden lunastamisesta.
Palmen, E. G.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 92.6 PAL
Otawa
Sortavalan Evankelinen Seura : piirteitä sen synnystä, kehityksestä ja toiminnasta v:na 1890-1940 sekä ev. seuran ja Jamilahden kansanopiston vuosikertomukset v:lta 1939, 1940 ja 1941-1942
uskonnolliset järjestöt
kansanopistot
toimintakertomukset
Sortavalan evankelinen seura
Jamilahden kansanopisto
Sortavalan Evankelisen Seuran perustava kokous pidettiin 30.6.1890 Kymölän seminaarissa. 50-vuotiskertomuksessa kerrotaan seuran perustamisesta, kehityksestä ja toiminnasta. Kirja sisältää myös evankelisen seuran sekä Jamilahden kansanopiston vuosikertomukset vuosilta 1939-1942.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 25.3 SOR
Sortavalan evankelinen seura 1890-1915 : 25 vuoden kertomus
Sortavalan Evankelisen Seuran perustava kokous pidettiin 30.6.1890 Kymölän seminaarissa. Kirjassa kerrotaan seuran 25-vuotisesta toiminnasta. Se sisältää myös Sortavalan Evankelisen seuran säännöt, jotka Keisariilinen Suomen Senaatti oli vahvistanut 23.5.1890.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 25.3 KOR
Sortavalan kaupunkiseurakunta vv. 1918-1943 : piirteitä seurakunnan synnystä ja kehityksestä
Sortavalan kaupunkiseurakunta
toiminta
Sortavalan luterilainen kaupunkiseurakunta aloitti toimintansa 1.5.1918, Kirjassa kerrotaan seurakunnan vaiheista. Kaupunkiseurakunnalla ei ollut omaa kirkkoa, vaan Sortavalan maaseurakunta ja kaupunkiseurakunta käyttivät yhteistä kirkkorakennusta. Ennen talvisotaa oli suunnitelmia oman kirkon rakentamiseksi, mutta ne eivät koskaan toteutuneet. Jatkosodan jälkeen suunniteltiin jälleen uutta kirkkoa. Sortavalan jäädessä rajan taakse, rakentaminen ei enää ollut mahdollista.
Kanervo, Oskari
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 28.7 SOR
tapahtumat
Suomi
hakuteokset
Sven Gabriel Elmgrenin kirjoittama Suomalaisia päivätapahtumia ilmestyi alun perin ruotsiksi lyhyempänä laitoksena. Vuoden 1895 painoksen sisältö ulottuu vuoden 1894 loppuun. Kirjassa on lueteltu tärkeitä tapahtumia vuosilta 1157-1894 ensin kuukausittain päiväjärjestyksessä ja sitten kronologisessa järjestyksessä.
Elmgren, S. G.
Joensuun pääkirjasto / Varasto – PKAV 92 ELM
kansanpuvut
vaatteet
pukeutuminen
Julkaisussa on esillä karjalaisia kansanpukuja tekstein ja värikuvin. Se on osa julkaisusarjaa, jossa esitellään suomalaisia kansanpukuja 1800-luvulta. Tämä on kirjasarjan ensimmäinen osa Karjala.
Schwindt, Theodor
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 49.24 SCH
Kirja
Suomen Karjala : lyhyt esitys Suomen Karjalan maantieteestä, historiallisista vaiheista ja kansanluonteesta
Etelä-Karjala
vesistöt
kasvit
eläimet
karjalaiset
Iivo Härkösen matkakuvaus sisältää tietoa mm. Pohjois- ja Etelä-Karjalan sekä Laatokan Karjalan historiasta, luonnosta, karjalaisista asukkaista ja heidän elinkeinoistaan.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 42.7 HÄR
Karjalan Sivistysseura
Suomen urheiluseurat : luettelo Suomessa toimivista voimistelu- ja urheiluseuroista
urheiluseurat
Luettelo Suomessa toimivista urheiluseuroista vuonna 1917.
Halme, Juho
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 79 HAL
Urheilijain Kustannus
Hilja
Syntymäpäiväkirja : raamatunlause ja hengellinen värsy suomalaisesta hengellisestä runoudesta poimittu kullekin vuoden päivälle. Kirja on kuulunut Hilja Hällströmille (1861—1900). Kirjasta löytyy mm. seuraaviin henkilöihin liittyviä tietoja: Maikki Pakarinen, Hugo Olsoni, Lahja Mömmö, Henrik Hällström, Hubert Hällström, Erkki Hällström, Christina Hällström, Maikki Hällström, Conradine Lagus, Henrik Ilvonen, Alma Ilvonen, Toini Ilvonen, Alma Ilvonen, Hannes Winter, Henrika Winter, Aino Winter, Sanni Lagus, Gustaf Melander, Bertha Relander, Karl Relander, Cistus Relander, Oskar Relander, Gustaf Enwald, Johan Enwald, Reinhold Enwald, Karolina Enwald, Henrik Ervast, Lina Kiljander, Sigrid Axelson, Alma Chydenius, Selma Nyman, Anna Hasselblatt, Ivar Hasselblatt, Edith Kiljander, Adele Tavast, Selma Nyman, Sigrid Nyman, Ingrid Melander, Augusta Petrelius, Agnes Dahlström, Fanny Söderholm, Minna Stenroth, Thekla Rikström, Stella Alfthan, Nina Alopaeus, Axel ja Anna Argillander, Olga Forstén, Venda Weckström, Hilda Weckström, Johanna Europaeus, Anna Lovisa Hjerppe, Thilda Beyrath... Hilja Lovisa oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin tyttäristä. Hän toimi opettajana Joensuussa. Hilja jäi sisarustensa Emilian (1860—1941), Julian (1851—1917) ja Elinin (1857—1894) tapaan naimattomaksi. Hällströmin sisaruksista etenkin Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä.
Turku : K. Werkko
Taianomaisia rajakarjalaisia hää- ja naimatapoja
häät
taiat
Julkaisussa esitellään rajakarjalaisia häätapoja ja - taikoja, mm. liittyen lemmennostatukseen, morsiamen pukemiseen, morsiussaunaan ja häävuoteeseen. Ensimmäisellä sivulla mainitaan viitteenä: "Artikkeli perustuu kirjoittajan kesällä 1931 Korpiselän pitäjässä tekemiin muistiinpanoihin. Kyselyssä on käytetty apuna Astrid Reposen laatimaa kirjasta "Naimatavat" (Sanakirjasäätiön julkaisuja)."
Kyytinen, Pekka
Jns:n seutukirjaston maakuntakokoelma – PKKO 49.26 KYY
Taikanuotta eli opas taikojen kerääjille
kansanusko
keräys
oppaat
Mustonen, O. A. F.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 86 TAI
SKS:n kirjapaino
Tanckar om hushållningens uphjelpande i Carelen
taloushistoria
kotitalous
väitöskirjat
1700-luku
Johan Lagus (16. lokakuuta 1733 Kesälahti – 3. huhtikuuta 1806 Iisalmi) oli lääninrovasti ja valtiopäivämies. Hän valmistui Turun akatemiasta 1757 filosofian maisteriksi. Hänen väitöskirjansa aihe käsitteli Karjalan talouselämää. Väitöskirja valmistui 1756, ja se on Pohjois-Karjala-kokoelman vanhin kirja.
Lagus, Johan
Kansalliskirjasto – – Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 92.87 LAG
Jacob Merckell
Tärkeä kysymys mietittäväksi kaikille naisille ja erittäinkin papinrouville
uskonnollinen kirjallisuus
kristillinen kasvatus
naiset
moraali
Norjan kielestä suomennettu uskonnollinen teos, joka antaa moraalisia ja kristillisiä ohjeita naisille ja erityisesti papin rouville.
Yksi heistä
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 17 TÄR
Karjalan kirjakauppa- ja kustannusliike
suom. V. Salminen