Piirteitä Pohjois-Karjalan maanviljelysseuran toiminnasta vuosina 1887-1906 ja maataloudellisista oloista sen piirissä
Pohjois-Karjala
maanviljely
maatalous
Pohjois-Karjalan maanviljelysseura
Piirteitä Pohjois-Karjalan maanviljelysseuran toiminnasta vuosina 1887-1906 ja maataloudellisista oloista sen piirissä. Pohjois-Karjalan maanviljelysseuran julkaisu. Kuopion maanviljelys-näyttelyyn 1906.
Brander, Uuno Edvard
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.06 BRA
Erik Enbergin kirjapaino
Laatokan Karjala
Suojärvi
Korpiselkä
elinolot
arkielämä
kansanperinne
rakennusperinne
asuminen
ruokaperinne
väestö
1890-luku
Tohtori A. A. Branders sai 1889 Keisarilliselta senaatilta määräyksen oleskella vuoden Suojärven ja Korpiselän pitäjissä. Hän tutki paikallisia oloja ja kirjoitti tutkimuksistaan kertomuksen.
Branders, Anders
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 49.2 BRA
Suomalaisen Kirjallisuuden Seura
Joensuu
palotoimi
vapaapalokunnat
historia
säännöt
jäsenet
Historiikki sisältää Joensuun vapaapalokunnan säännöt, komentosanat ja ohjeet marssiharjoituksia varten, vuoden 1903 johtokunnan jäsenet ja palokunnan eri osastojen jäsenet unohtamatta soittokuntaa. Kunnan pelastuskalusto on myös lueteltu.
Cannelin, Knut
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 35.6 JOE
Berättelse öfver en naturhistorisk resa i Karelen
Karjala
kasvit
kasvillisuus
eläimet
eläimistö
kenttätutkimus
tutkimusmatkat
1850-luku
Matkakertomus luonnontieteellisestä tutkimusretkestä Karjalaan vuonna 1856. Tutkimuksen kohteena olivat Karjalan eläimistö ja kasvisto.
Chydenius, J. J.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 50 CHY
Sällskapet pro Fauna et Flora Fennica
Furuhjelm, J. E.
tapahtumat
Suomi
hakuteokset
Sven Gabriel Elmgrenin kirjoittama Suomalaisia päivätapahtumia ilmestyi alun perin ruotsiksi lyhyempänä laitoksena. Vuoden 1895 painoksen sisältö ulottuu vuoden 1894 loppuun. Kirjassa on lueteltu tärkeitä tapahtumia vuosilta 1157-1894 ensin kuukausittain päiväjärjestyksessä ja sitten kronologisessa järjestyksessä.
Elmgren, S. G.
Joensuun pääkirjasto / Varasto – PKAV 92 ELM
Piirteitä Sortavalan Kasvattajaopiston toiminnasta vuosina 1918-1938
Sortavala
sosiaalialan oppilaitokset
historiikit
lastenkodit
sosiaalikasvattajat
koulutus
matrikkelit
Sortavalan Kasvattajaopisto
Vuonna 1918 sodan jälkeen Suomessa oli paljon sodasta kärsineitä lapsia, joille tarvittiin lastenkoteja. Suureksi ongelmaksi tuli lastenkotien henkilökunnan ja johtajattarien puute. Kirkon Sisälähetysseura asetti toimikunnan, joka alkoi suunnitella Sortavalaan lastenkotien johtajatarkoulutusta. Sortavalaan perustettiin Kasvattajaopisto vuonna 1918. Se sijoitettiin Sortavalan Diakonissalaitokseen. Siitä tuli Suomen ensimmäinen sosiaalialan oppilaitos, ja se on toiminut Kirkon Sisälähetysseuran omistuksessa. Lähde: Karppinen, Leena: Ruusun askelin 1. Kasvattajaopiston eilisestä. 2003. Matti Elomaa kirjoitti historiikin Kasvattajaopiston 20-vuotisesta toiminnasta 1918-1938. Julkaisuun on painettu virheellisesti 1928-1938.
Elomaa, Matti
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.5
Karjalan ajan-tiedot : Täysinän rauhaan asti
Ilomantsi
1500-luku
Karjalan ajan-tiedot Täyssinän rauhaan asti, wuonna 1595
Europaeus, Anders Josef
Aschanin ja kumpp. (kirjapaino)
Piirteitä Laatokan Karjalan Keskiajan Historiasta
keskiaika
Sisältyy julkaisuun Jyväskylän Lyseo — Tilastollisia tietoja Lukuvuodelta 1896—1897 vuositutkintoon Toukokuun 31 p.
Forsström O. A.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 92.87 FORSS
Wiina ja murha eli ensimäiset kihlakunnan oikeuden protokollat suomeksi : tosi tapaus Suomesta
Tohmajärvi
Värtsilä
henkirikokset
kihlakunnanoikeudet
käräjät
pöytäkirjat
suomen kieli
Kirjassa on tutkintokirjat kihlakunnan oikeusistunnoista Tohmajärven ja Pälkjärven käräjäkunnasta sekä Värtsilän välikäräjästä vuosina 1856-1857, jossa käsiteltiin alkoholin vaikutuksen alaisena tehtyä murhaa.
Forsström, Karl Ferdinand
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 33 FOR
Wasenius & kumpp.
Laatokka
Impilahti
Pamilonkoski
taiat
Kuwia Raja-Karjalasta - Ensimmäinen wihko 21:tä wuosikertaa
Forsström, O. A.
Helsinki : Kansanvalistus-seura; Kansanvalistus-seuran toimituksia
SKS:n kirjapaino
Laatokan Karjalan museo
museot
kirjat
Elementa rhetorica : oratoriis ejusdem partitionibus accommodata : in usum scholarum emendatius edita Kirja on Sortavalassa toimineen Laatokan Karjalan museon kokoelmasta. Kokoelma evakuoitiin sodan jaloista Suomen puolelle. Esineistö ehti olla useassa paikassa säilytyksessä. Iso osa esineistöstä päätyi Kansallismuseon kautta Pohjois-Karjalan museolle Joensuuhun vuonna 1950.
Ger. Joh. Vossius
Orebroae : N. M. Lindh
lat
Nuori Suomi 1-3 : novelleja ja kertomuksia
novellit
kaunokirjallisuus
1880-luku
Nuori Suomi, osat 1-3, sisältää kolme novellia: 1. Aarne: Kahdeksan tunnin kokemukset; 2. Aleksis Raunio: Mammonan orjuus; 3. Aarne: Sokea. Aarne on nimimerkki, jonka oikea nimi oli Alexandra Gripenberg. Hän oli 1857 Kurkijoella syntynyt ja 1913 Helsingissä kuollut suomalainen naisasianainen. Aleksis Raunio oli taas Alexander Ramstedtin (1848-1889) nimimerkki. Lähde: Wikipedia
Gripenberg, Aleksandra
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 84.2 NUO
G. W. Edlund
Ramstedt, Alexander
Suomen urheiluseurat : luettelo Suomessa toimivista voimistelu- ja urheiluseuroista
urheiluseurat
Luettelo Suomessa toimivista urheiluseuroista vuonna 1917.
Halme, Juho
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 79 HAL
Urheilijain Kustannus
Neljännevuosisata heimotyötä : johdatusta Karjalan Sivistysseuran 25-vuotistoimintaan ja seuran toiminnan 5-vuotiskausi (1926-1931)
kulttuurijärjestöt
karjalaisuus
kotiseututyö
toiminta
Vienan Karjalaisten Liitto
Karjalan Sivistyssseura
Itäkarjalaisten pyrkimykset elinolojensa ja sivistystasonsa kohentamiseen saivat 1890-luvulla pontta Suomessa virinneestä karelianismista ja Suomeen asettuneiden karjalaisten kotiseuturakkaudesta. Vuonna 1906 vienalaiset kauppiaat ja heidän suomalaiset tukijansa perustivat Wienan Karjalaisten Liiton, jonka tavoitteeksi asetettiin Vienan henkisen ja aineellisen tilan kohentaminen. Liiton nimi muutettiin vuonna 1917 Karjalan Sivistysseuraksi. Julkaisu on katsaus seuran 25-vuotiseen historiaan (1906-1931) sekä 5-vuotiskauden toimintaan 1926-1931.
Härkönen, Iivo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 06.1 HÄR
Karjalan Sivistysseura
Itä-Karjala
Viena
1800-luku
1900-luku
elinkeinot
Vienan Karjalaisten liitto
Kirjassa kerrotaan Vienan Karjalan elinoloista kuten elinkeinoista, sivistyksestä ja valistuksen edistämiseen tarkoitetusta Vienan Karjalaisten Liiton perustamisesta.
Joensuun pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 49.2 HÄR
Suomen Karjala : lyhyt esitys Suomen Karjalan maantieteestä, historiallisista vaiheista ja kansanluonteesta
Etelä-Karjala
vesistöt
maisema
luonto
asutushistoria
karjalaiset
Iivo Härkösen matkakuvaus sisältää tietoa mm. Pohjois- ja Etelä-Karjalan sekä Laatokan Karjalan historiasta, luonnosta, karjalaisista asukkaista ja heidän elinkeinoistaan.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 42.7 HÄR
Itä-Suomen oloista ja tapauksista muinaiseen aikaan
Viipuri
Viipurin linna
luostarit
Valamo
seurakunnat
Käkisalmi
ortodoksinen kirkko
rautaruukit
Annantehdas
kaivosteollisuus
Ruskeala
Jääski
J. M. Salenius
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 92.87 SAL
Karjalan Kirjapaino osakeyhtiö
laulajat
laulaminen
laulunoppaat
Maikki Pakarinen-Järnefelt oli Joensuusta lähtöisin oleva oopperalaulaja. Hän oli syntynyt 26.8.1871 ja kuoli Turussa 4.7.1929. Hän oli naimisissa Selim Palmgrenin kanssa vuodesta 1910. Sitä ennen hän oli naimisissa säveltäjä Armas Järnefeltin kanssa 1893-1910, ja heille syntyi Eva-tytär 7.11.1901. Hän käytti myös nimeä Maikki Järnefelt-Palmgren. Maikki Pakarinen kävi Joensuun ruotsalaisen tyttökoulun, jonka jälkeen hän lähti opiskelemaan Helsingin musiikkiopistoon (nyk. Sibelius-Akatemia) vuonna 1887. Taiteilijauransa aikana hän piti lukuisia konsertteja ympäri Eurooppaa. Hän oli Suomen ensimmäisiä merkittäviä laulutaiteilijoita, jotka lähtivät tavallisen kansan keskuudesta, ei säätyläisperheestä. Vuosina 1907-1910 hän asui ja opiskeli laulua Italiassa, jossa käytti italialaista nimeä Maria Campoferro. Vuosina 1921-1926 hän asui Pohjois-Amerikassa Selim Palmgrenin kanssa ja konsertoi myös siellä. (Lähdeteos: Kouvulehto, Marja-Liisa: Maikki Järnefelt-Palmgren)
Järnefelt-Palmgren, Maikki
Jns:n seutukirjaston musiikkiosasto – PKKO 78.3207 JÄR – Joensuun maakunta-arkisto
Otava
kalastus
Puntarinkoski
Järvi, T. H.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.62 JÄR
Suomen kalastusyhdistys
kadut
sillat
rakentaminen
Itäsilta
Joensuun kaupungin valtioneuvostolle jättämä uudistettu anomus valtionavustuksen myöntämisestä vuoden 1931 meno- ja tuloarviossa tielain 91 §:n nojalla neljältä eri suunnalta maanteitse kulkevaa läpikulkuliikennettä Pielisjoen yli Pohjois-Karjalassa välittävän rappeutuneen Itäsillan uudestaan rakentamiseen.
Jns:n kaupunginhallitus
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 66.6 JOE
Pyhälä, Armo
Joensuussa ilmestyi edellisen vuosisadan vaihteen molemmin puolin laskiaisaikaan pilalehti. Vanhin Joensuun seutukirjastolla oleva pilalehti on Naamari vuodelta 1889. Sitä seurasivat 1890-luvulla Welikulta, Jokelainen sekä Uusi Naamari ja 1900-luvun alussa Laskiais-Naamari ja Laskiais-viesti. Ainakin Jokelaisen julkaisijaksi tunnustautui WPK, tuolloin Wapaa Palosammutuskunta. Muissa lehdissä toimituskunta lienee samankaltaisesta sisällöstä päätellen ainakin osittain sama.
Joensuu, aikakauslehdet, pilalehdet
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 05.1 LAS
Muistosanoja Pielisjärwen seurakunnalle Piispantarkastuksesta elokuulla 1891
evankelis-luterilainen kirkko
piispantarkastukset
Pielisjärvi
Johansson, Gustaf
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 24.2
Joensuun kirjapaino O.Y. (painopaikka)
Itä-Karjalaan soveltuvia talvikalastustapoja
talvipyynti
kalastusvälineet
Kanerva, Reino U.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.62 KAN
Itä-Karjalan sotilashallintoesikunta
Sortavalan kaupunkiseurakunta vv. 1918-1943 : piirteitä seurakunnan synnystä ja kehityksestä
Sortavalan kaupunkiseurakunta
Sortavalan luterilainen kaupunkiseurakunta aloitti toimintansa 1.5.1918, Kirjassa kerrotaan seurakunnan vaiheista. Kaupunkiseurakunnalla ei ollut omaa kirkkoa, vaan Sortavalan maaseurakunta ja kaupunkiseurakunta käyttivät yhteistä kirkkorakennusta. Ennen talvisotaa oli suunnitelmia oman kirkon rakentamiseksi, mutta ne eivät koskaan toteutuneet. Jatkosodan jälkeen suunniteltiin jälleen uutta kirkkoa. Sortavalan jäädessä rajan taakse, rakentaminen ei enää ollut mahdollista.
Kanervo, Oskari
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 28.7 SOR
kansanopistot
perustaminen
Itä-Karjalan kansanopisto perustamiseen Laatokan Karjalassa saatiin lupa 8.3.1906, Saman vuoden marraskuussa kansanopisto aloitti toimintansa Impilahden Viipulanniemessä. Jo vuonna 1896 aloitettu kansanopistoasian valmistelu Karjalaan sai päätöksen. U. Karttusen kirjoittama 20-vuotishistoriikki kertoo Itä-Karjalan kansanopiston alkuajoista.
Karttunen, U.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.6109 KAR
Anteckningar om Nord-Karelska frikorpsernas företag, 1808 : föregångna af ett försök till framställning om dessa korpsers uppkomst och öden
sodat
maanpuolustus
1700-luku
Suomen sota
Tiainen
Olli
Kirja kertoo 1700-luvun sodista, jotka koskettivat myös Pohjois-Karjalaa sekä vuoden 1808-1809 Suomen Sodasta Ruotsin ja Venäjän välillä. Rajakapteeni Olli Tiaisen toiminnasta kerrotaan.
Kivinen, K. M.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 92.5 KIV
G. W. Edlunds förlag
Pielisen ympäristön asutus : kotiseutukuvaus
Pielinen
asukkaat
suvut
sukunimet
henkilönnimet
kylät
1600-luku
Kirja kertoo Pohjois-Karjalan asutushistoriasta 1500-luvulta 1700-luvun alkupuolelle, lähinnä Pielisen vesistöalueen ympäristöstä. Se käsittää Pohjois-Karjalan pohjoisosan. Kirjassa kerrotaan suvuista, jotka asuttivat alueen kyliä.
Kokkonen, Heikki
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 92.87 KOK
Äänne- ja muoto-opillisia tutkimuksia Pälkijärven kielimurteesta
Pälkjärvi
murteet
itämurteet
kielentutkimus
Pälkjärven murretutkimus on Tahvo Könösen tekemä. Hän oli itsekin syntynyt Pälkjärvellä 6.3.1864. Pälkjärven murre kuului itämurteisiin, tarkemmin itäisiin savolaismurteisiin eli Pohjois-Karjalan murteisiin.
Könönen, Tahvo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 87.4 KÖN
Kuopion isänmaallinen seura
Taianomaisia rajakarjalaisia hää- ja naimatapoja
häät
Julkaisussa esitellään rajakarjalaisia häätapoja ja - taikoja, mm. liittyen lemmennostatukseen, morsiamen pukemiseen, morsiussaunaan ja häävuoteeseen. Ensimmäisellä sivulla mainitaan viitteenä: "Artikkeli perustuu kirjoittajan kesällä 1931 Korpiselän pitäjässä tekemiin muistiinpanoihin. Kyselyssä on käytetty apuna Astrid Reposen laatimaa kirjasta "Naimatavat" (Sanakirjasäätiön julkaisuja)."
Kyytinen, Pekka
Jns:n seutukirjaston maakuntakokoelma – PKKO 49.26 KYY
aikakauslehdet
papit Laamanen
Nils Johan
Paimen-ääniä Karjalasta oli Ylä-Karjalan rovastikunnan papiston perustama lehti. Se alkoi ilmestyä varsinaisesti vuonna 1881. Vastaavana toimittajana toimi Nils Johan Laamanen. Hän oli saapunut kaupunginsaarnaajaksi Oulunsalosta Johan Pöyhösen tilalle. Lehden näytenumero ilmestyi sanomalehti Karjalattaren välissä loppuvuonna 1880. Lehden tyyli oli ärhäkkä ja kärkevä. Laamanen tarttui erityisesti juomiseen ja viinan valmistamiseen. Lehti herätti mielipiteitä puolesta ja vastaan. Sen tuomitseva sävy oli joidenkin mielestä liian syyttelevä eikä lehti sen takia ollut kansan tarvitsemaa mieltä ylentävää sielunravintoa. Myös Laamasen räiskähtelevä persoona ja ilmaisutyyli saivat osan seurakuntalaisista ja muista kaupunkilaisista ärsyyntymään. Erityisesti kauppias Neppenström luotsasi seurakuntalaisten vastarintaa. Lehti ilmestyi vain puoli vuotta. Sitä jatkoi Vartia, joka oli myös Laamasen perustama. Myös tämä lehti tilaajien puutteessa vain vähän aikaa.
Laamanen, Nils Johan (vastaava toimittaja)
Joensuun Kirjapaino-yhtiön kirjapaino