Karjala
historia
kansalaissota
ensimmäinen maailmansota
Karjalan kysymys vuosina 1917–1920, eli, Katsaus Karjalan-kysymyksen poliittiseen luonteeseen.
Ruuth, Y. O.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 92.71 RUU
Piirteitä Pohjois-Karjalan maanviljelysseuran toiminnasta vuosina 1887-1906 ja maataloudellisista oloista sen piirissä
Pohjois-Karjala
maanviljely
maatalous
Pohjois-Karjalan maanviljelysseura
Piirteitä Pohjois-Karjalan maanviljelysseuran toiminnasta vuosina 1887-1906 ja maataloudellisista oloista sen piirissä. Pohjois-Karjalan maanviljelysseuran julkaisu. Kuopion maanviljelys-näyttelyyn 1906.
Brander, Uuno Edvard
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.06 BRA
Erik Enbergin kirjapaino
Jaakko (Jacob) Fredrik Lagervall (ent. Oxeman, 1787—1865) syntyi Kontiolahdella. Hän oli majuri ja suomalainen näytelmäkirjailija. Lagervallin vanhemmat olivat Kontiolahden kappalainen Fredrik Johan Oxman ja Hedvig Katharina Brusin. Lagervall otti osaa Suomen sotaan kersanttina vuosina 1808—1809 ja julkaisi sodasta muistelmateoksen En Karelsk jägares sorgliga minnen. Hänen kirjoittamansa näytelmä Ruunulinna (1834), joka on mukaelma Shakespearen Macbethista, on ensimmäinen suomenkielinen murhenäytelmä. Lagervall on varhaisin pohjoiskarjalainen kirjailija. Lagerwall avioitui vuonna 1815 Sortavalan kollegioasessori Carl Tawastin tyttären Anna Catharina Tawastin (1778—1858) kanssa.
Lagervall, Jakob
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 83.2 LAG
Itä-Karjalaan soveltuvia talvikalastustapoja
Itä-Karjala
kalastus
talvipyynti
kalastusvälineet
Kanerva, Reino U.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.62 KAN
Itä-Karjalan sotilashallintoesikunta
Itä-Suomen karjanjalostusyhdistyksen tiedonantoja
Itä-Suomi
karjanhoito
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.4
Osakeyhtiö Kuopion Uusi Kirjapaino
Opintotoveri 1935 : 5 Karjalan teemanumero
Laatokan Karjala
Sortavala
Hyrsylä
koulut
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.64051 OPI
Kansanvalistusseura
Joensuun lyseo
koululehdet
Joensuun lyseo perustettiin säätyjen ja senaatin hyväksynnällä vuonna 1865, eli 17 vuotta kaupungin perustamisen jälkeen. Se aloitti toimintansa ns. yläalkeiskouluna. Tällaisena se toimi aina vuoteen 1874 saakka, jolloin se muutettiin neliluokkaiseksi lyseoksi. Opetuskieli oli suomi. Yleisalkeiskoulu toimi aluksi kaupungin luutnantti Schlüterilta vuokraamissa rakennuksissa. Sen jälkeen se toimi useassa eri osoitteessa. Theodor Deckerin piirtämä koulurakennus otettiin käyttöön elokuun alusta 1894.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.5051 SAM
Joensuun lyseon toverikunta
Joensuun kirjapaino
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
Joensuun lyseo perustettiin säätyjen ja senaatin hyväksynnällä vuonna 1865, eli 17 vuotta kaupungin perustamisen jälkeen. Se aloitti toimintansa ns. yläalkeiskouluna. Tällaisena se toimi aina vuoteen 1874 saakka, jolloin se muutettiin neliluokkaiseksi lyseoksi. Opetuskieli oli suomi. Yleisalkeiskoulu toimi aluksi kaupungin luutnantti Schlüterilta vuokratuissa rakennuksissa. Sen jälkeen se toimi useassa eri osoitteessa. Theodor Deckerin piirtämä koulurakennus otettiin käyttöön elokuun alusta 1894.
Joensuun Lyseon toverikunta
Suomi
asetukset
omaisuus
evankelis-luterilainen kirkko
virkamiehet
virkasuhde
kristityt
protestantit
Pieni Asetus-kokous 34. Asetuksia eriuskolaisista Suomessa : laki aviopuolisojen omaisuus-suhteista.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 33.04 ASE
G. W. Edlundin kustantamo; Helsingin Sentraali-kirjapaino
Lagervall
Jacob Fredrik
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 84.2 LAG
J. C. Frenckellin ja Pojan Kirjapainosta; A. C. J. Wesander R:n kustannuksella
Jumalanpalwelus Kreikkalais-Venäläisessä kirkossa 1884
ortodoksinen kirkko
ortodoksisuus
pääsiäinen
jumalanpalvelus
Jumalanpalwelus Kreikkalais-Venäläisessä kirkossa Pääsiäis-Sunnuntaina.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 28.2 JUM
Ekmanin perillisten kirjapaino
seurakunnat
piispantarkastukset
Kontiolahti
Piispantarkastuksessa Kontiolahdella w. 1891 piispa G. Johanssonin pitämät puheet.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 24.2 JOH
Muistosanoja Pielisjärwen seurakunnalle Piispantarkastuksesta elokuulla 1891
Pielisjärvi
Johansson, Gustaf
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 24.2
Joensuun kirjapaino O.Y. (painopaikka)
Joensuu
aikakauslehdet
pilalehdet
Joensuussa ilmestyi edellisen vuosisadan vaihteen molemmin puolin laskiaisaikaan pilalehti. Vanhin seutukirjastolla oleva pilalehti on Naamari vuodelta 1889. Sitä seurasivat 1890-luvulla Welikulta, Jokelainen sekä Uusi Naamari ja 1900-luvun alussa Laskiais-Naamari ja Laskiais-viesti. Ainakin Jokelaisen julkaisijaksi tunnustautui WPK, tuolloin Wapaa Palosammutuskunta. Muissa lehdissä toimituskunta lienee samankaltaisesta sisällöstä päätellen ainakin osittain sama.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 05.1 LAS
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 05.1 UUS
Joensuussa ilmestyi edellisen vuosisadan vaihteen molemmin puolin laskiaisaikaan pilalehti. Vanhin Joensuun seutukirjastolla oleva pilalehti on Naamari vuodelta 1889. Sitä seurasivat 1890-luvulla Welikulta, Jokelainen sekä Uusi Naamari ja 1900-luvun alussa Laskiais-Naamari ja Laskiais-viesti. Ainakin Jokelaisen julkaisijaksi tunnustautui WPK, tuolloin Wapaa Palosammutuskunta. Muissa lehdissä toimituskunta lienee samankaltaisesta sisällöstä päätellen ainakin osittain sama.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 05.1 JOK
Joensuun W. P. K.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 05.1 WEL
Joensuussa ilmestyi edellisen vuosisadan vaihteen molemmin puolin laskiaisaikaan pilalehti. Vanhin seutukirjastolla oleva pilalehti on Naamari vuodelta 1889. Sitä seurasivat 1890-luvulla Welikulta, Jokelainen sekä Uusi Naamari ja 1900-luvun alussa Laskiais-Naamari ja Laskiais-viesti. Ainakin Jokelaisen julkaisijaksi tunnustautui Joensuun WPK, tuolloin Joensuun Wapaa Palosammutuskunta. Muissa lehdissä toimituskunta lienee samankaltaisesta sisällöstä päätellen ainakin osittain sama.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 05.1 NAA
säännöt
Joensuun lyseo perustettiin säätyjen ja senaatin hyväksynnällä vuonna 1865, eli 17 vuotta kaupungin perustamisen jälkeen. Se aloitti toimintansa ns. yläalkeiskouluna. Tällaisena se toimi aina vuoteen 1874 saakka, jolloin se muutettiin neliluokkaiseksi lyseoksi. Opetuskieli oli suomi. Yleisalkeiskoulu toimi aluksi 1865 kaupungin luutnantti Schlüterilta vuokraamissa rakennuksissa. Sen jälkeen se toimi useassa eri osoitteessa. Theodor Deckerin piirtämä koulurakennus otettiin käyttöön elokuun alusta 1894.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.5 JOE
Puntarinkoski
Järvi, T. H.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.62 JÄR
Suomen kalastusyhdistys
Kertoelma Kuopion läänin Maanwiljelysseuran waikutuksesta wuosina 1861-1886
Kuopion läänin maanviljelysseura
järjestöt
Kertoelma Kuopion läänin Maanviljelysseuran vaikutuksesta vuosina 1861—1886. Johtokunnan toimittama Seuran 26:teen maanviljelijäin ja vuosikokoukseen Strömdalin eli Juan tehtaalla Nilsiästä syyskuun 10 ja 11 pp. 1886.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.06 KER
Kuopion uusi kirjapaino
Itä-Suomen oloista ja tapauksista muinaiseen aikaan
Viipuri
Viipurin linna
luostarit
Valamo
Käkisalmi
rautaruukit
Suojärvi
Annantehdas
kaivosteollisuus
Ruskeala
Jääski
J. M. Salenius
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 92.87 SAL
Karjalan Kirjapaino osakeyhtiö
Valamon luostari
Pyhän Sergein ja Hermanin veljeskunta
Pyhien Sergein ja Hermanin veljeskunta on Suomen ortodoksisen kirkon sisälähetystyötä tekevä järjestö. Se on perustettu vuonna 1885. Järjestön yhtenä tavoitteena oli suomenkielisen toiminnan lisääminen karjalaisten ortodoksien parissa. Nimensä veljeskunta on saanut Valamon luostarin perustajista pyhistä Sergei ja Herman Valamolaisista, joita kutsutaan joskus Karjalan valistajiksi.
Virikkeiden kokooja
Jns.n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 25.3 VIR
Pyh. Sergein ja Hermanin veljeskunta, Sortavala
Albom vidov valaamskago spaso-preobr monastri 1917
kirkot
Valamon luostari on Venäjän ortodoksisen kirkon luostari Valamon saarella Laatokan järven pohjoisosassa. Nykyään siitä puhutaan Suomessa vanhana Valamon luostarina.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – PKKO 28.2 ALB
Piirteitä Laatokan Karjalan Keskiajan Historiasta
keskiaika
Sisältyy julkaisuun Jyväskylän Lyseo — Tilastollisia tietoja Lukuvuodelta 1896—1897 vuositutkintoon Toukokuun 31 p.
Forsström O. A.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 92.87 FORSS
Suihko, Niilo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 92.87 SUI
kadut
sillat
rakentaminen
Itäsilta
Joensuun kaupungin valtioneuvostolle jättämä uudistettu anomus valtionavustuksen myöntämisestä vuoden 1931 meno- ja tuloarviossa tielain 91 §:n nojalla neljältä eri suunnalta maanteitse kulkevaa läpikulkuliikennettä Pielisjoen yli Pohjois-Karjalassa välittävän rappeutuneen Itäsillan uudestaan rakentamiseen.
Jns:n kaupunginhallitus
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 66.6 JOE
Pyhälä, Armo
Pappismies Ivan Petroffin syytökset Pohjois-Karjalan luterilaisia pappeja vastaan vuonna 1809
papit
luterilaisuus
Arno Rafael Cederberg, kirjailijanimi A. R. Saarenseppä, (1885–1948) oli suomalainen historiantutkija ja arkistomies, oppiarvoltaan filosofian tohtori. Hän loi tutkijanuran kahdessa maassa toimimalla historian professorina ensin Tarton yliopistossa 1919–1928 ja sitten Helsingin yliopistossa 1935–1948.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 92.87 CED – Myös teoksessa: – Suomen kirkkohistoriallisen seuran vsk. 4. – >>124194780011PKSV (lainattava)
A. R. Cederbergin tiedonanto
Taikanuotta eli opas taikojen kerääjille
kansanusko
taiat
kansanperinne
keräys
oppaat
Mustonen, O. A. F.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 86 TAI
SKS:n kirjapaino
lapset
evankelinen liike
Aamurusko - Sortawalan ewankelisen seuran lehtisiä lapsille
Sortawalan Ewankelinen Seura
Sortavalan kirjapaino
Wiipurin Uusi kirjapaino