Laatokan Karjala
Laatokka
maisema
postikortit
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Postikortit - Laatokan Karjala
Laatokankarjalaisten Liitto r.y.
Postikortit
Jaakkima
Lahdenpohja
Pohjois-Karjala
kosket
Koitajoki (ven. Койтайоки) on Vuoksen vesistön latvavesiin kuuluva noin 200 kilometrin pituinen erämainen joki, joka virtaa sekä Suomen että Venäjän alueilla Suomen ja Venäjän rajan kummankin puolen. Koitajoki alkaa Venäjän puolelta pienistä rajajärvistä ja virtaa länteen Suomen puolelle Ilomantsin pohjoisosiin. Joki päätyy lännessä entisen Enon kunnan alueelle.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Yksityishenkilön korttialbumi
Schlüterin kirjakauppa yhtiö
Eno
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Postikortit - Pohjois-Karjala
Axel Fröbergs förlag, Helsingfors
Ljustryck G. Arvidsson, H:fors
Pielisjärvi
Lieksa
kirkkorakennukset
laivat
Joensuu
rakennukset
myymälät
hotellit
ravintolat
PKO
Pohjois-Karjalan Osuuskauppa
PKO:n uusi viisikerroksinen liiketalo valmistui sota-ajasta huolimatta vuonna 1942 Siltakatu 8:aan. Taloon sijoitettiin viisi osastomyymälää, konttori, keskusvarasto, I luokan ravintola ja 36 huonetta käsittävä hotelli. Hotelli avattiin kesäkuussa 1943, kun tilat vapautuivat sotilaskäytöstä. Torin laidalla näkyy myös Kotilaisen sekatavarakauppa.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Postikortit - Joensuu
kadut
puurakennukset
Herman ja Hellä Björklundin vuonna 1916 perustama Rauta-Aitta sijaitsi Tori- ja Koskikatujen kulmassa, nykyisen Carelicumin talon paikalla. Talon rakennutti Ivan Kononoff. Heikki Pääkkönen perusti siihen jo vuonna 1895 ensimmäisen rautakaupan. 1950-luvulla talo nimettiin Tokos-kulmaksi - nimi tuli Torikadun ja Koskikadun mukaan. Kortti on osoitettu Apteekkari Herra H. Olsonille.
Riuttavuori
Alopaeus, C. W.
Rukola
Liperi
Siltakatu
pankit
Sortavala
koulut
sairaalat
Kuvassa vasemmalla Diakonissalaitos ja oikealla Sortavalan yleinen sairaala.
Knackstedt & Näther, ljustryckeri, Hamburg.
Riutuvuori
Ljustryck G. Arvidsson H:fors
Sortavalan seminaari
sillat
Tamhanka
Tolvajärvi
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
henkilöt
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Postikortit - Tuntematon
luostarit
kirkot
Valamo
Valamon luostari on Venäjän ortodoksisen kirkon luostari Valamon saarella Laatokan järven pohjoisosassa. Nykyään siitä puhutaan Suomessa vanhana Valamon luostarina.
ortodoksinen kirkko
Sortavalan kirjakauppa O.Y.
Karjalaisten aseveliliitto SK Oy
Pietinen (valokuvaaja)
Valamon luostari on Venäjän ortodoksisen kirkon luostari Valamon saarella Laatokan järven pohjoisosassa Karjalan tasavallan Sortavalan piirissä. Nykyään siitä puhutaan Suomessa vanhana Valamon luostarina.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Postikortit : Laatokan Karjala
S. Schildt, Helsingfors
Sortavalan Kirjakauppa O.Y.
Valtimo
kirjastot
Valtimon kirjasto
Vakkosalmi
Sortavalan Kirjakauppa
Joensuun tyttölyseo toimi oppikouluna Joensuussa vuosina 1865—1974. Koulun ensimmäinen rakennus valmistui vuonna 1911 Pielisjoen rannalle. Vuonna 1956 valmistui uusi koulurakennus Koulukadulle. Rakennuksessa toimii nykyään Joensuun lyseon lukio, Suomen toiseksi vanhin suomenkielinen oppikoulu. Koulun pihalla on edelleen nähtävissä nk. raippamänty, johon vielä 1800-luvulla kiinnitettiin rikolliset rangaistustaan kärsimään.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Postikortit - Joensuu
Keldan, Anton Gustaf
Heti Joensuun kaupungin perustamisen jälkeen oli alkanut syntyä ajatus yleisen lainakirjaston perustamiseksi. Joensuun kirjastohistoria lähti kehittymään kauppakonttoristi Anton Gustaf Keldanin (1834—1899) ansiosta: hän ryhtyi varsinaisen yleisen kirjaston puuhamieheksi. Kauppiaiden lahjoitusrahojen turvin saatiin hankittua ensimmäinen kokoelma kirjoja. Ne oli suunnattu ensisijaisesti sunnuntaikoulun varattomille oppilaille. Torikadulla Mustosen talossa sijainnut kirjasto aukeni vuonna 1862.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Valokuvat - Joensuu
toinen maailmansota
evakot
Pelastusarmeija
päiväkodit
Gävlenlinna
Joensuun Papinkadulla sijaitseva Gävlenlinna on kaupungin vanhin päiväkoti. Rakennuksessa on toiminut 1970-luvulla myös sokeritautineuvola.
Granskog, Vilhelm
Joensuun lainakirjasto toimi 1800- ja 1900-lukujen taitteessa Raittusseuran salissa, eli raittiusmies Vilhelm Granskogin talossa.
Kontiolahti
Höytiäinen
Pyhäselkä
järvenlasku
kanavat
Höytiäisen järvenlasku oli aikanaan pienimuotoinen katastrofi. Pyhäselkään alettiin kaivaa kanavaa vuonna 1854. Tarkoituksena oli saada lisää viljelysmaata ja niin kyllä saatiinkin, totta vie. Syksyllä 1859 hiekkamaalle kaivettu pato alkoi vuotaa. Ensimmäisen päivän aikana järven pinta laski 20 senttimetriä mutta huima lopputulos oli yli 9 metriä. Valloilleen päässyt vesi vei mukanaan tukun rakennuksia ja katkoi puita.
Laine, Johannes (valokuvaaja)
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto Valokuvat - Pohjois-Karjala
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Valokuvat - Pohjois-Karjala
Höytiäisen järvenlasku oli aikanaan pienimuotoinen katastrofi. Pyhäselkään alettiin kaivaa kanavaa vuonna 1854. Tarkoituksena oli saada lisää viljelysmaata. Hiekkamaalle kaivettu pato alkoi ensin vuotaa pikkuhiljaa. Ensimmäisen päivän aikana järven pinta laski 20 senttimetriä mutta huima lopputulos oli yli 9 metriä. Valloilleen päässyt vesi vei mukanaan tukun rakennuksia ja katkoi puita.
Johannes Laine
Höytiäisen järvenlasku oli aikanaan pienimuotoinen katastrofi. Pyhäselkään alettiin kaivaa kanavaa vuonna 1854. Tarkoituksena oli saada lisää viljelysmaata, mutta vuonna 1859 hiekkamaalle kaivettu pato alkoi vuotaa. Ensimmäisen päivän aikana järven pinta laski 20 senttimetriä, mutta huima lopputulos oli yli 9 metriä. Valloilleen päässyt vesi vei mukanaan tukun rakennuksia ja katkoi puita. Oheinen kuvapari (tässä nämä kaksi kuvaa yhdistetty kuvankäsittelyllä) on julkaistu Karjalan Maa -lehdessä vuonna 1977. Kuva on yhdistetty Höytiäisen järvenlaskuun. Asiaa vastaan puhuu kuitenkin useampikin seikka. Historioitsija Terho Könönen huomautti, ettei maasto sovi Höytiäisen kanavasuuhun, sillä vasta lasku on kaivertanut kanavan jyrkät muodot ja Puntarinkosken kalliot esiin. Kuvat ovat lisäksi epäilyttävän hyvälaatuisia. Puissa ei myöskään ole lehtiä, vaikka Höytiäinen purkautui elokuun alussa ja voimakkain virtaus oli jo ohi 18.8.1859.
Yhdistelmä kahdesta kuvasta. Samat kuvat julkaistu Karjalan Maa -lehdessä 10.2.1974. Tässä yhteydessä kuvaajaksi mainittiin Joensuussa toiminut eläinlääkäri.