Kontiolahti
kirjastot
Järvelin, Ilmi (kuvaaja)
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Valokuvat - Pohjois-Karjala
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Valokuvat - Pohjois-Karjala
Joensuu
rakennukset
kunnalliskodit
Koppola
Koppolan kunnalliskodin talo rakennettiin vuosina 1927—1928 yhdessä yksikerroksisen Koppolan päiväkodin kanssa. Rakennus otettiin Jns:n kaupungin kunnalliskotikäyttöön vuonna 1929. Vuotta myöhemmin rakennukseen perustettiin erillinen kunnalliskodin mielisairasosasto. Rakennus toimi vuoteen 1954 saakka vanhainkotina. Sen jälkeen rakennus muutettiin Mielisairaiden hoitokodiksi. Vuonna 1967 valmistui uusi Koppolan B-mielisairaala. Vanhassa rakennuksessa aloitti toimintansa sairaalan henkilökunnan perustama Päiväkotiyhdistys 1.10.1969.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Valokuvat - Joensuu
Laatokan Karjala
Sortavala
henkilöt
museot
Sortavalassa toimineen Laatokan Karjalan museon kokoelma evakuoitiin sodan jaloista Suomen puolelle. Esineistö ehti olla useassa paikassa säilytyksessä. Iso osa esineistöstä päätyi Kansallismuseon kautta Pohjois-Karjalan museolle Joensuuhun vuonna 1950.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Valokuvat : Laatokan Karjala
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
kunnallispolitiikka
Helsinki
Valokuva : Lieksan kauppalan kirjasto (1)
Pohjois-Karjala
Lieksa
Kuvassa näkyy etualalla Lieksan kirjaston lastenosastoa, vasemmalla keskellä virkailijoiden pöytäkoroke.
Valokuva : Lieksan kauppalan kirjasto (2)
liikunta
urheilu
Lykynlampi
Höytiäisen mäkenä tunnettu hyppyri valmistui marraskuussa 1938. Mäen mäkiennätyksen arvioitiin asettuvan 55 metrin paikkeille. Pian mäen valmistumisen jälkeen avattiin yleisölle myös hiihtomaja oheisrakennuksineen. Hiihtomaja otettiin 10.10.1939 alkaen sotilasmajoitukseen. Hyppyrimäkeä puolestaan käytettiin ilmavalvonnan tähystyspaikkana. Talvella 1940—1941 kilpailutoiminta oli kielletty seudun linnoitustöiden takia ja rakennukset olivat jälleen sotilaskäytössä aina sodan loppuun saakka. Vuonna 1945 hiihtokeskus siirrettiin kokonaan kaupungin omistukseen.
hyppyrimäet
Nurmes
Mikonsalmi
sillat
Mikonsalmen rautatiesilta
Ilomantsi
Möhkö
Naarva
Valokuva : Nurmeksen kauppalan kirjasto (1)
Nurmeksen kirjasto
Valokuva : Nurmeksen kauppalan kirjasto (2)
Nurmeksen kauppalan kirjasto
Valokuva : Nurmeksen kauppalan kirjasto (3)
Valokuva : Nurmeksen maalaiskunnan kirjasto (1)
Nurmeksen maalaiskunnan kirjasto
Valokuva : Nurmeksen maalaiskunnan kirjasto (2)
Outokumpu
virastotalot
torit
Pankkitalo
Teräskulma
valokuvat
Pielisjoen Linna
Pielisjoen linna on Joensuun vanhin kivitalo. Se on rakennettu vuonna 1852 kruununmakasiiniksi eli jyvästöksi. Rakennus sijaitsee Siltakadulla Niskasaaressa, joka on yhteydessä Ilosaareen. Vuonna 1929 suojeluskunta sai tilat käyttöönsä ja rakennus vihittiin Pielisjoen linnaksi. Tällöin rakennus sai myös nykyisen ulkoasunsa, mm. rappauksen ja länsiseinän kaksi kipsistä medaljonkia. Viime vuosikymmeninä rakennuksen tiloja ovat käyttäneet mm. Joensuun korkeakoulu, Joensuun yliopisto ja Pohjois-Karjalan maakuntaliitto. Kaupungin omistukseen rakennus siirtyi vuonna 2003.
Pielisjoen linna on Joensuun vanhin kivitalo. Se on rakennettu vuonna 1852 kruununmakasiiniksi eli jyvästöksi. Rakennus sijaitsee Siltakadulla Niskasaaressa, joka on yhteydessä Ilosaareen. Vuonna 1929 suojeluskunta sai tilat käyttöönsä ja rakennus vihittiin Pielisjoen linnaksi. Tällöin rakennus sai myös nykyisen ulkoasunsa, mm. rappauksen ja länsiseinän kaksi kipsistä medaljonkia. Viime vuosikymmeninä rakennuksen tiloja ovat käyttäneet mm. Joensuun korkeakoulu, Joensuun yliopisto ja Pohjois-Karjalan maakuntaliitto. Kaupungin omistukseen rakennus saatiin vuonna 2003.
Valokuva : Polvijärven kunnankirjasto (1)
Polvijärvi
Valokuva : Polvijärven kunnankirjasto (2)
postikortit
Puntarikoski
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Postikortit - Joensuu
Valokuva
Rääkkylä
Rääkkylän kirjasto
teatteri
koulut
näytelmät
runoilijat Puhakka
Antti
Antti Puhakka (24.4.1816 Kontiolahti – 30.3.1893 Juva) oli talonpoikaisrunoilija ja valtiopäivämies. Puhakka oppi lukemaan vasta 21-vuotiaana. Hänestä kehittyi silti taitava kalevalamitan käyttäjä ja hän tuotti elämänsä aikana lähes 20 000 riviä kansanrunoutta. Puhakan yksi tunnetuimmista runoista on Tuhman Jussin juttureissu. Se kuvaa kansanmiehen ongelmia ruotsin kieltä käyttäneen oikeuslaitoksen kanssa. Puhakka edusti valtiopäivillä talonpoikaissäätyä. Hän käytti valtiopäiväpuheissaankin joskus runomuotoa.
Schlüterin koulu
merkkihenkilöt
rautatieasemat
K. J. Ståhlberg ja hänen vaimonsa Ester kuljetettiin vastoin tahtoaan Helsingistä Joensuuhun, missä sieppaajat päästivät heidät vapaiksi. Kyseessä oli Lapuan liikettä lähellä olleiden oikeistoaktivistien ja sotilashenkilöiden 14.10.1930 järjestämä sieppaus eli kyyditys. Presidentti Ståhlberg ja puolisonsa kuuntelevat kunnallisneuvos Laineen puhetta Joensuun asemalla.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Valokuvat - Joensuu
K. J. Ståhlberg ja hänen vaimonsa Ester kuljetettiin vastoin tahtoaan Helsingistä Joensuuhun, missä sieppaajat päästivät heidät vapaiksi. Kyseessä oli Lapuan liikettä lähellä olleiden oikeistoaktivistien ja sotilashenkilöiden 14.10.1930 järjestämä sieppaus eli kyyditys.
kansalaissota
Suojeluskuntajärjestö syntyi vuonna 1917. Sen taustalla oli halu turvata yhteiskuntarauha järjestysvallan horjuessa Suomessa. Yhteiskunnallisen tilanteen kärjistyessä suojeluskunnista kehittyi puolivirallinen järjestö, josta samalla tuli työväenkaartien vastajärjestö. Tammikuussa 1918 kehitys sai päätepisteensä, kun senaatti julisti suojeluskunnat virallisiksi joukoikseen. Kansalaissodan loppuun suojeluskuntaliikkeestä kasvoi merkittävä maanpuolustusjärjestö, joka jatkosodan jälkeen lakkautettiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Valokuvat - Luetteloimattomat
naiset
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto Valokuvat - Luetteloimattomat