Pohjois-Karjala
Kitee
Puhos
Adler & Dietze, painaja Kruskopf Pehr Adolf, alkuperäisen kuvan tekijä
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Painokuvat
Helsingfors: A. W. Gröndahl & A. C. Öhman
Laatokan Karjala
luostarit
ortodoksinen kirkko
Valamo
Valamon luostari on Venäjän ortodoksisen kirkon luostari Valamon saarella Laatokan järven pohjoisosassa. Nykyään siitä puhutaan Suomessa vanhana Valamon luostarina.
Laatokka
Ruskeala
maisema
Jaakkima
Jaakkimanvaara
pappilat
Sortavala
Sortavalan seminaari
koulut
postikortit
Alopaeus, C. W.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Postikortit - Laatokan Karjala
Ilomantsi
kirjastot
Möhkö
Järvelin, Ilmi (kuvaaja)
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Valokuvat - Pohjois-Karjala
Naarva
Valtimo
Karhunpää
Kontiolahti
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Valokuvat - Pohjois-Karjala
Pyhäselkä
Höytiäinen
järvenlasku
kanavat
Höytiäisen järvenlasku oli aikanaan pienimuotoinen katastrofi. Pyhäselkään alettiin kaivaa kanavaa vuonna 1854. Tarkoituksena oli saada lisää viljelysmaata. Hiekkamaalle kaivettu pato alkoi ensin vuotaa pikkuhiljaa. Ensimmäisen päivän aikana järven pinta laski 20 senttimetriä mutta huima lopputulos oli yli 9 metriä. Valloilleen päässyt vesi vei mukanaan tukun rakennuksia ja katkoi puita.
Johannes Laine
Kesälahti
rakennukset
Kirjastotarkastaja Ilmi Järvelin (kuvaaja)
Höytiäisen järvenlasku oli aikanaan pienimuotoinen katastrofi. Pyhäselkään alettiin kaivaa kanavaa vuonna 1854. Tarkoituksena oli saada lisää viljelysmaata ja niin kyllä saatiinkin, totta vie. Syksyllä 1859 hiekkamaalle kaivettu pato alkoi vuotaa. Ensimmäisen päivän aikana järven pinta laski 20 senttimetriä mutta huima lopputulos oli yli 9 metriä. Valloilleen päässyt vesi vei mukanaan tukun rakennuksia ja katkoi puita.
Laine, Johannes (valokuvaaja)
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto Valokuvat - Pohjois-Karjala
Joensuu
Pielisjoki
Ilosaari
sillat
urheilu
liikunta
uimalat
Joensuun kaupunki rakennutti Ilosaareen puurakenteisen uimalan vuonna 1907. Oikealla kuvassa on katsomo, joka on edelleen paikallaan. Alun perin Ilosaari on koostunut kahdesta saaresta. Valtaosa Ilosaaren rannanmuodoista on tehty 1800-luvulla. Myös laguuni on keinotekoinen. Kosken vastaiset rannat tuettiin aluksi isoin kivenjärkälein, mutta useat niistä ovat päätyneet ajan kuluessa koskeen.
Valokuvaamo Prisma, Joensuu
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Postikortit - Joensuu
Höytiäisen järvenlasku oli aikanaan pienimuotoinen katastrofi. Pyhäselkään alettiin kaivaa kanavaa vuonna 1854. Tarkoituksena oli saada lisää viljelysmaata, mutta vuonna 1859 hiekkamaalle kaivettu pato alkoi vuotaa. Ensimmäisen päivän aikana järven pinta laski 20 senttimetriä, mutta huima lopputulos oli yli 9 metriä. Valloilleen päässyt vesi vei mukanaan tukun rakennuksia ja katkoi puita. Oheinen kuvapari (tässä nämä kaksi kuvaa yhdistetty kuvankäsittelyllä) on julkaistu Karjalan Maa -lehdessä vuonna 1977. Kuva on yhdistetty Höytiäisen järvenlaskuun. Asiaa vastaan puhuu kuitenkin useampikin seikka. Historioitsija Terho Könönen huomautti, ettei maasto sovi Höytiäisen kanavasuuhun, sillä vasta lasku on kaivertanut kanavan jyrkät muodot ja Puntarinkosken kalliot esiin. Kuvat ovat lisäksi epäilyttävän hyvälaatuisia. Puissa ei myöskään ole lehtiä, vaikka Höytiäinen purkautui elokuun alussa ja voimakkain virtaus oli jo ohi 18.8.1859.
Yhdistelmä kahdesta kuvasta. Samat kuvat julkaistu Karjalan Maa -lehdessä 10.2.1974. Tässä yhteydessä kuvaajaksi mainittiin Joensuussa toiminut eläinlääkäri.
runoilijat Puhakka
Antti
Antti Puhakka (24.4.1816 Kontiolahti – 30.3.1893 Juva) oli talonpoikaisrunoilija ja valtiopäivämies. Puhakka oppi lukemaan vasta 21-vuotiaana. Hänestä kehittyi silti taitava kalevalamitan käyttäjä ja hän tuotti elämänsä aikana lähes 20 000 riviä kansanrunoutta. Puhakan yksi tunnetuimmista runoista on Tuhman Jussin juttureissu. Se kuvaa kansanmiehen ongelmia ruotsin kieltä käyttäneen oikeuslaitoksen kanssa. Puhakka edusti valtiopäivillä talonpoikaissäätyä. Hän käytti valtiopäiväpuheissaankin joskus runomuotoa.
henkilöt
museot
Sortavalassa toimineen Laatokan Karjalan museon kokoelma evakuoitiin sodan jaloista Suomen puolelle. Esineistö ehti olla useassa paikassa säilytyksessä. Iso osa esineistöstä päätyi Kansallismuseon kautta Pohjois-Karjalan museolle Joensuuhun vuonna 1950.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Valokuvat : Laatokan Karjala
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
uitto
Knacstedt & Näther, Hamburg
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Yksityishenkilön korttialbumi
Pohjois-Karjalan Kirjapaino O.Y.
puurakennukset
Joensuun puurakenteinen kansakoulu sijaitsi Ranta- ja Siltakadun kulmassa.
kadut
hevoskärryt
Katunäkymä Silta- ja Rantakadun kulmasta 1940-luvulta. Kuvassa oikealla näkyy kaupungintalo, vieressä Tie- ja vesihallituksen varikko. Varikon takana näkyy ns. kanavakoulu. Pielisjoen toisella puolella näkyy 1937 valmistunut PKO:n toimitalo.
Postikortit
Kuva on otettu luterilaisen kirkon mäeltä Kirkkokadun päästä. Etualalla kulkee Papinkatu. Puut istutettiin Kirkkokadun varteen vuonna 1887. Niiden tehtävä oli toimia palomuurina ja estää mahdollista tulipaloa levittäytymästä koko kaupunkiin. Vasemmalla oleva talo oli suutari Johan Hirvosen talo, sen rakennutti Matts Lindfors. Talo ja tontti kuuluivat 1890-luvun alussa rehtori Gabriel von Pfalerille. Oikeanpuoleinen talo oli puuseppä Esaias Wahlgrenin rakennuttama talo, joka kuului ilmeisesti kuvanottoaikaan leipuri A. J. Tapaniselle.
Herman ja Hellä Björklundin vuonna 1916 perustama Rauta-Aitta sijaitsi Tori- ja Koskikatujen kulmassa, nykyisen Carelicumin talon paikalla. Talon rakennutti Ivan Kononoff. Heikki Pääkkönen perusti siihen jo vuonna 1895 ensimmäisen rautakaupan. 1950-luvulla talo nimettiin Tokos-kulmaksi - nimi tuli Torikadun ja Koskikadun mukaan. Kortti on osoitettu Apteekkari Herra H. Olsonille.
Pielisjärvi
Lieksa
kirkkorakennukset
laivat
Eno
Kaltimon vanha kanava rakennettiin osana Pielisjoen kanavointihanketta. Kanavointityön toteuttajaksi määrättiin insinöörikapteeni Berndt Höök. Kanavan rakentaminen aloitettiin kesäkuussa 1876 ja se avattiin heinäkuussa 1879. Kanavauoma erotettiin koskista noin 2,5 kilometriä pitkällä maapenkereellä ja kanavan sulut tehtiin kivestä. Kaltimon kanava oli Pielisjoen kanavoinnin suurin yksittäinen työkohde, työmaalla työskenteli yli 400 miestä.
Pohjois-Karjalan Kirjapaino-Osakeyhtiö
kosket
Koitajoki (ven. Койтайоки) on Vuoksen vesistön latvavesiin kuuluva noin 200 kilometrin pituinen erämainen joki, joka virtaa sekä Suomen että Venäjän alueilla Suomen ja Venäjän rajan kummankin puolen. Koitajoki alkaa Venäjän puolelta pienistä rajajärvistä ja virtaa länteen Suomen puolelle Ilomantsin pohjoisosiin. Joki päätyy lännessä entisen Enon kunnan alueelle.
Schlüterin kirjakauppa yhtiö
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Postikortit - Pohjois-Karjala
Axel Fröbergs förlag, Helsingfors
Ljustryck G. Arvidsson, H:fors
Rukola
Liperi
Puntarikoski
sairaalat
Kuvassa vasemmalla Diakonissalaitos ja oikealla Sortavalan yleinen sairaala.
Lahdenpohja
Impilahti
Rautakujat