Agnes
näytelmät
käsikirjoitukset
Lyijykynällä kirjoitettu näytelmäkäsikirjoituksen luonnos. Välissä olevien tyhjien sivujen jälkeen on ensimmäisen näytöksen uusi alku.
Minna Canth
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Sidottu ruutuvihko, jossa lyijykynällä kirjoitettu näytelmän käsikirjoituksen alku. Canth aloitti Agnes-novellinsa dramatisoinnin luultavasti vuonna 1896, mutta työ jäi kesken. Käsikirjoituskatkelma on julkaistu teoksessa "Suomalainen näyttämö 18 13/10 72 - 18 13/10 97" (Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kirjapaino, 1897)
Anna Liisa
Näytelmän käsikirjoitusluonnos. Kahdella arkilla lyhyet näytelmän katkelmat. Sivut on numeroitu.
Näytelmän käsikirjoitusluonnos. Sivut on numeroitu. Osa sivuista puuttuu, tallella ovat sivut 1-4 ja 19-43.
teatteri
Anna Liisa -näytelmän pääkirja nro 291b. Pääkirjan etusivulle on kirjoitettu teksti: "Tämä kappale on Minna Canthin omalla käsialalla kirjoitettu." Ensilehdelle on merkitty myös näyttämötarvikkeita kuhunkin näytökseen. Canth lähetti käsikirjoituksen Suomalaiseen teatteriin 20.8.1895 ja ensiesitys oli 2.10.1895.
Eräänä sunnuntaina
kertomukset
Keskeneräinen käsikirjoituksen versio. Arkki on repaleinen. Kertomus ilmestyi Excelsior-kalenterin numerossa 1 vuonna 1889.
Eräs valloitus
novellit
Novellin käsikirjoituskonsepti. Teksti on kirjoitettu konseptiarkeille. Kirjoitusajankohtaa ei tiedetä.
Hän on Sysmästä Huvinäytelmä yhdessä näytöksessä. Seuranäytelmiä varten mukaillut Minna Canth.
Hän on Sysmästä
Näytelmä on mukaelma saksalaisesta ilveilystä Die Braut aus Pommern. Canth kirjoitti sen Kuopion suomalaisen yhteiskoulun hyväksi. Näytelmä esitettiin Suomalaisessa teatterissa 1893.
Hanna
Kertomuksen alkuperäiskäsikirjoitus. Suojapaperin päällä teksti: "Minna Canthin Hannan alkuperäinen käsikirjoitus. Lunastettu maisteri J.H. Kalelalta, joka luki korrehtuurin teokseen 30.1.1917. Alvar Renqvist" Suojapaperin sisäpuolella myös merkintöjä. Käsikirjoitus sisältää Minna Canthin tekemiä korjausmerkintöjä, jotka koskevat pääasiassa kertomuksen tyylillisiä seikkoja.
Hullu suutari
Julkaisemattoman novellin käsikirjoitus.
Kauppaneuvos Toikka
Julkaisemattoman näytelmän käsikirjoitusluonnos. Käsikirjoitus on kahden taitetun arkin välissä. Kansilehdellä on tekstiä ja pikakirjoitusta. Käsikirjoitus on tehty lyijykynällä. Tekstiä käsikirjoitusvihossa on 30:lla sivulla, osa tekstistä on kirjoitettu vihkon loppuun alkaen lopusta päin. Samojen taitettujen arkkien välissä on myös toinen käsikirjoitusvihko.
Julkaisemattoman näytelmän käsikirjoitusluonnos. Teksti on kahden taitetun arkin välissä. Päälimmäisessä arkissa on tekstiä ja pikakirjoitusta. Käsikirjoitus on tehty lyijykynällä. Tekstiä käsikirjoitusvihossa on 14:llä sivulla. Samojen taitettujen arkkien välissä on myös toinen käsikirjoitusvihko.
Julkaisemattoman näytelmän käsikirjoitusluonnos. Käsikirjoitus on taitetun arkin välissä. Arkissa on merkinnät "No 1" ja "Kauppaneuvos Toikka". Käsikirjoitus on kirjoitettu mustalla musteella.
Porvari-Jussi
Novellin käsikirjoitusluonnos. Katkelma on julkaistu Nuori Suomi -lehdessä nro. III 1897. Painetun kertomuksen nimi on "Porvari-Jussi". Lehti oli omistettu Minna Canthin muistolle.
Kaupungissa
Keskeneräinen jatko kertomukseen "Kaupungissa". Kertomuksen alku on julkaistu Työväen kalenteri I:ssä vuonna 1893. Käsikirjoitusversiossa ovat sivut 17-151.
Kirja-arvostelu Mme de Staelin teoksesta
Kirjallisuus, tarkastettuna suhteessaan Yhteiskunnallisiin asetuksiin
kirja-arvostelut
Anne Louise Germaine de Stael
Minna Canthin kirjoittama kirja-arvostelu Mme de Staelin teoksesta "Kirjallisuus, tarkastettuna suhteessaan Yhteiskunnallisiin asetuksiin". Osa sivuista on numeroitu, 1-3, 5.
uskonto
Teksti on kirjoitettu lyijykynällä. Teksti on kirjoitettu palstoittain ja paperi on taiteltu palstojen mukaan. Tekstissä ei ole otsikkoa ja vaikuttaa alkavan keskeltä. Kirjoittamisajankohta ei ole tiedossa.
Kodista pois
Kodista pois -näytelmän alku kirjoitettuna folio-kokoiselle arkille. Kansilehdellä kirjoitusta. Arkin toisesta lehdestä on leikattu pala pois. Kyseessä on käsikirjoituksen katkelma. Canth dramatisoi novellinsa Kodista pois vuonna 1895. Kaarlo Bergbomin ehdotuksesta näytelmäversion nimeksi tuli Kotoa pois. Näytelmän lopullinen käsikirjoitus on myös digitoitu nimellä Kotoa pois
Minna Canthin käsialalla kirjoitettu runon katkelma.
Konsepti käsikirjoitukseen "Naiskysymyksestä III"
naisen asema
tasa-arvo
käsikirjoitus
Esitelmän käsikirjoituskatkelma. Ruutupaperille, lyijykynällä kirjoitettu luonnos. Tekstissä on paljon yliviivauksia.
elämäkerta
Lyijykynällä kirjoitettu konsepti omaelämäkertaan. Kyseessä on lyhyt katkelma, jossa on paljon yliviivauksia. Canth kirjoitti tekstin norjalaiselle Samtiden-lehdelle vuonna 1891.
Kotoa pois
Käsikirjoitus. Canth dramatisoi novellinsa "Kodista pois" (ilmestyi Valvoja-lehdessä 1893) näytelmäksi, jonka nimeksi tuli "Kotoa pois". Näytelmän ensiesitys oli Suomalaisessa teatterissa 1895.
Kovan onnen lapsia
Näytelmän käsikirjoitusluonnos. Kirjoitettu musteella. Näytelmätekstin jälkeen lyhyt, keskeneräinen teksti nimeltään "Walloitus".
Lyijykynällä kirjoitettu näytelmän käsikirjoitusluonnos. Tekstiä on kymmenellä sivulla. Vihon kääntöpuolella on lyhyt tekstikatkelma. Tekstissä on paljon yliviivauksia.
Lyijykynällä kirjoitettu näytelmän käsikirjoitusluonnos. Sivuja ei ole numeroitu. Keskellä vihkoa tekstittömiä sivuja ja vihon lopussa muuta tekstiä. Tekstissä on paljon yliviivauksia.
Lyijykynällä kirjoitettu näytelmän käsikirjoituluonnos. Sivuja ei ole numeroitu ja tekstissä on paljon yliviivauksia.
Köyhää kansaa
Savilahdessa sijainneeseen Harjulan sairaalaan oli keskittynyt Kuopion köyhäinhoito 1880-luvulla. Olot sairaalassa olivat huonot. Minna Canth vieraili usein Harjulassa ja näki läheltä asukkaiden toivottoman kurjan tilan. Vuonna 1886 julkaistiin Canthin Köyhää kansaa -novelli, jonka myötä sairaalan huonot olot nousivat kiivaan keskustelun aiheeksi. Canth sai kiitosta rohkeasta tekstistään, mutta myös kovaäänistä arvostelua kurjuuden liioittelusta ja asioiden vääristelystä. Seuraavana vuonna Harjulan olot tutkittiin ja Canthin kuvaus todettiin todenperäiseksi. Seurauksena oli, että köyhäinhoitoa kohennettiin. Kertomuksen alkuperäiskäsikirjoitus. Suojapaperin päällä teksti: "Minna Canthin Köyhää kansaa alkuperäinen käsikirjoitus. Lunastettu maisteri J.H. Kalelalta, joka luki korr. teokseen. 30.1.1917. Alvar Renqvist" Käsikirjoituksen otsikon vieressä teksti "G.W. Edlundin käsialaa" ja nuoli viittamassa otsikkoon. Käsikirjoitus sisältää Minna Canthin tekemiä korjauksia.
Köyhät
Näytelmän käsikirjoitusluonnos. Kirjoitettu musteella. Kansilehdellä merkintä "Köyhät. Kuvaus yhteiskunta-elämästä (yliviivattu) Neljässä näytöksessä. Kirjoittanut Minna Canth" sekä lyijykynämerkintöjä.
Köyhiä
Kolme sidottua ruutuvihkoa. Käsikirjoitus on yksi versio näytelmästä, jonka lopulliseksi nimeksi tuli "Kovan onnen lapsia". Kolmannen näytöksen nimi on "Topra-Heikki".
kirjailijat
kirjailijan työ
Kuinka meistä tuli kirjailijoita
Robert Kiljander
Artikkelin käsikirjoitus, loppuosa tekstistä puuttuu (24 s.). Kirjoitus on julkaistu alunperin Taiteilijaseuran joululehdessä 1894.
Kumpulainen
Lyijykynällä kirjoitettu näytelmän käsikirjoitusluonnos. Vihon lopussa on yhteiskunnallista tekstiä.
Kuoleva lapsi
Kertomuksen alkuperäiskäsikirjoitus. Kirjoitettu neljälle ruutupaperiarkille. Käsikirjoitus sisältää tyylillisiä ja kielellisiä korjauksia. Käsikirjoituksen lopussa teksti: "Anhålles om omsorgsfull korrekturläsning!" Kertomus julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1888 Savo-Karjala -lehden numeroissa 15, 16, 19, 20, 22.
Lehtori Hellmanin vaimo
Novelli ilmestyi ensimmäisen kerran Pohjalainen-lehdessä 21.11.-30.12.1890 niin sanottuna nurkkanovellina. Se julkaistiin myöhemmin myös Canthin kootuissa novelleissa (Novelleja 1-2, 1892). Käsikirjoitus on todennäköisesti se, jonka Canth lähetti lehteen julkaistavaksi.
Minna Canthin esitelmä naisten koulutuksesta
koulutus
naiset
esitelmät
Hilda Asp
Esitelmän käsikirjoitus. Kirjearkit ovat repeytyneet taitekohdista, toinen kahteen ja toinen kolmeen osaan. Esitelmän alkuun on kirjoitettu myöhemmin lyijykynällä: "Kirj. Minna Canth, esittänyt Hilda Asp. Suom.Seuralla Kuopiossa syksyllä 1882". Minna Canth viittaa 18.10.1882 päivätyssä kirjeessään Kaarlo Bergbomille tähän esitelmään.
Murtovarkaus
Näytelmän käsikirjoitusluonnos. Sivun 21 ylälaitaan on kirjoitettu: "3:tta näytöstä" Sivut ovat irrallisia. Kyseessä on käsikirjoituksen katkelma.
Näytelmän käsikirjoitusluonnos. Kansilehdessä lukee "Murtovarkaus" ja pikakirjoitustekstiä. Teksti on kirjoitettu toisiinsa kiinnisidottuihin paperiarkkeihin. Kyseessä on käsikirjoituksen katkelma.
Näytelmän käsikirjoitusluonnos. Teksti on kirjoitettu toisiinsa kiinnisidottuihin paperiarkkeihin. Kyseessä on käsikirjoituksen katkelma.
Teksti on kirjoitettu toisiinsa kiinnisidottuihin paperiarkkeihin, joista osa on irronnut. Kyseessä on käsikirjoituksen katkelma.
Murtovarkaus-näytelmän pääkirja nro 106. Ensilehdellä teksti: "Murtovarkaus, näytelmä neljässä näytöksessä, kirjoittanut Wilja. Minna Canth" Etukannessa on venäjänkielinen sinetti sekä allekirjoituksella varustettu teksti, jossa todetaan, että näytelmä on tarkistettu Pietarissa 29.1.1882. Pääkirjassa on kaksi eri versiota "Toisesta näytöksestä".
Kannettomaan vihkoon kirjoitettu esitelmän käsikirjoitus.
Lehtiartikkelin käsikirjoitus. Kirjoituksen lopussa on Minna Canthin allekirjoitus.
Nykyisen romaanin tarkoitusperästä.
romaanit
Ilmeisesti keskeneräinen esitelmän käsikirjoitusluonnos. Aineistossa on esitelmän loppuosasta kaksi eri versiota.
Ompelija
Lyijykynällä kirjoitettu näytelmän käsikirjoitusluonnoksen katkelma.
Lyijykynällä kirjoitettu näytelmän käsikirjoitusluonnos. Kansilehdelle on kirjoitettu: "Toinen Näytös." Lisäksi sivulla on pikakirjoitusta. Tekstissä on paljon yliviivauksia.
Lyijykynällä kirjoitettu näytelmän käsikirjoitusluonnos. Käsikirjoitusvihon kansi- ja takalehdestä on revennyt pala. Tekstissä on paljon yliviivauksia.
Lyijykynällä kirjoitettu näytelmän käsikirjoitusluonnos. Kansilehdelle kirjoitettu: "Toinen Näytös." Tekstissä on paljon yliviivauksia.
Lyijykynällä kirjoitettu näytelmän käsikirjoitusluonnos. Kansilehdelle kirjoitettu: "Ens. Näytös, Ompelija." Tekstissä on paljon yliviivauksia.
Papin perhe
Neljä sidottua ruutuvihkoa, joissa näytelmän käsikirjoitus.