Heikki Kauppinen
Keski-Suomi-lehdessä 1887 ilmestynyt Minna Canthin lehtikirjoitus (nimimerkillä M.C.), jonka otsikkona: "'Keski-Suomen' toimitukselle. 'Finland' ja suomalainen kirjallisuus". Vastine Finland-lehdessä olleeseen arvioon Kauppis-Heikin Mäkijärveläisiä-teoksesta. Canth esittää kirjoituksessa myös ajatuksiaan kirjallisuudesta ja kristillisyydestä. Linkki Kansalliskirjaston digitoituun aineistoon http://digi.kansalliskirjasto.fi/sanomalehti/binding/89507#?page=2
M.C.
Minna Canth
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
lehdissä julkaistut kertomukset
Äiti ja poika
Päijänne-lehdessä toukokuussa 1878 julkaistu Minna Canthin kertomus, nimimerkillä Wilja.
Excelsior 1887 -kalenterissa (ilmestyi v. 1888) julkaistu Minna Canthin kirjoitelma otsikolla "Ajatelmia". Canthin nimi on mainittu vain kalenterin sisällysluettelossa (s. 67).
Excelsior. Kalenteri vuonna 1887 (Helsinki 1886)
Ensimmäiset markkinat
Päijänne-lehden kolmessa numerossa (30.4., 3.5. ja 7.5.1878) ilmestynyt Minna Canthin nimimerkillä Wilja laatima kertomus "Ensimmäiset markkinat".
Epäilijästä muutama sana meidänkin puolesta
Kalle Aho
Kaarlo Brofeldt
Savo-Karjalassa 8.5.1889 ilmestynyt Minna Canthin Kalle Ahon näytelmää Epäilijä puolustava kirjoitus otsikolla: "Sawo-Karjalan toimitukselle Epäilijästä muutama sana meidänkin puolesta".
Epäluulo
Valvojassa 1891 ilmestynyt Minna Canthin kertomus.
Eräänä sunnuntaina (Ote Katri Ikäheimon päiväkirjasta)
Eräänä sunnuntaina
Excelsior-kalenterissa 1889 ilmestynyt Minna Canthin kertomus.
Eräs spiritistinen istunto
Spiritistinen istunto
kirjallisuus
Minna Canthin kirjoitus "George Sand ja Alfred de Musset (Georg Brandesin Hovedströmningerin mukaan)" ilmestyi Päivälehdessä 1891. Hän laati kirjoituksensa Brandesin teoksen mukaan, joka käsitteli kirjallisuuden "päävirtauksia" (Hovedströmninger).
Kauppias Roller
Finsk Tidskrift -lehdessä 1892 ilmestynyt Minna Canthin Kauppias Roller -kertomuksen ruotsinnos (K.A. Tavastjerna).
K.A. Tavaststjerna
Hemmo
Päijänne-lehdessä 4.12.1878 nimimerkillä Wilja julkaistu Minna Canthin kertomus otsikolla "Hemmo. Kertonut Wilja".
Arvid Järnefelt
Minna Canthin mietteitä Järnefeltin Heräämiseni-teoksesta.
Tapio-lehdessä 1886 ilmestynyt, oletettavasti Minna Canthin laatima nimetön lehtikirjoitus otsikolla: "Kuopiosta. Hiukan vastinetta Uudelle Suomettarelle", allekirjoituksena: "Syrjäinen nainen eikä herra". Kyseessä on vastaus Uudessa Suomettaressa 1.7.1886 julkaistuun polemiikkiin.
Syrjäinen nainen eikä herra
Huru kunde Finsk Kvinnoförening på det mest värksamma sätt befordra sedlighetssträfvandena i vårt land?
naisen asema
Esitelmä ("Kuinka voisi Suomen Naisyhdistys tehokkaimmalla tavalla edistää siveellisyyspyrintöjä maassamme?") ilmestyi 1892 Hemmet och samhället -lehdessä sekä suomeksi (Minna Canth siveellisyyspyrinnöistä) Keski-Suomi- ja Pohjalainen -lehdissä 1892.
raittius
Keski-Suomi-lehdessä 17.4.1875 nimimerkillä Wilja julkaistu Minna Canthin laatima lehtikirjoitus otsikolla "Jyväskylästä". Kirjoituksessa ehdotetaan raittiusasian käsittelyä kansakoulun opettajien kokouksen yhteydessä kesäkuussa Jyväskylässä (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
kansakoulu
kansanvalistusseura
jyväskylä
Keski-Suomi-lehdessä 12.6.1875 nimimerkillä Wilja julkaistu Minna Canthin laatima lehtikirjoitus otsikolla "Jyväskylästä". Aiheina kirjoituksessa kansakoulun opettajien ja Kansanvalistusseuran kokoukset ja niiden yhteydessä järjestetyt konsertit; kalan, lihan ja muun tuoreen ruuan huono saanti Jyväskylässä sekä epätavallisen kylmä sää (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
syysmarkkinat
Keski-Suomi-lehdessä 4.9.1875 nimimerkillä Wilja julkaistu Minna Canthin laatima lehtikirjoitus otsikolla "Kirje Jyväskylästä". Aiheena kirjoituksessa juoppouden ehkäiseminen etenkin tulossa olevien syysmarkkinoiden aikana (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Päijänne-lehdessä 25.1.1878 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä Teppo. Aiheina kirjoituksessa mm. koulujen alkaminen ja kansakoulukokous (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
suomen kieli
Päijänne-lehdessä 19.2.1876 Maaseuduilta-palstalla nimimerkillä Wilja julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus otsikolla "Jyväskylästä. 10 p. Helmikuuta". Aiheina kirjoituksessa mm. suomen kielen harrastus, naisten Yksinkertaisuuden-yhtiö sekä viinan ja rommin myynti (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Uusi Suometar, 19.2.1876, n:o 21, Lisälehti
Kahtalainen onni
Päijänne-lehdessä 29.3.1878 nimimerkillä Teppo & Co. ilmestynyt pääosin Minna Canthin laatima lyhyt ilmoitusluontoinen kirjoitus, jossa oiotaan Keski-Suomi-lehden antamia tietoja tulevasta Weilin&Göösin kustantamasta kirjasta.
Päijänne-lehdessä 5.3.1878 ilmestynyt nimetön lehtikirjoitus otsikolla "Karkea työ ja oppi" kritisoi kansakoulujen vastustamista, todennäköisesti Minna Canthin laatima (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
suomennokset
Päijänne-lehdessä heinäkuussa 1878 ilmestynyt, mahdollisesti Minna Canthin suomentama kertomus, tekijänä August Blance. Ei suomentajan nimeä. Kannilan mukaan tämä teos mainitaan Päijänne-lehdessä ilmestyneessä arvostelussa (nro 20, 1879) Wiljan eli Minna Canthin suomentamaksi (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Wilja
Kauppa-Lopo
Valvojassa 1889 ilmestynyt Minna Canthin mestarinovelli. Novelli julkaistiin ensi kerran Valvoja-lehden vuoden 1889 numeroissa 6 (s. 306–319) ja 7 (s. 344–368).
Excelsior-kalenterissa 1888 ilmestynyt Minna Canthin kertomus.
Excelsior. Kalenteri vuonna 1888 (Helsinki 1887)
Kaupungissa
Työväen kalenterissa 1893 ilmestynyt Minna Canthin kertomus, otsikoitu "Kaupungissa. Alku pidempään kirjoitukseen". Alkaa: "Jää oli kirkas kuin peili Kallaveden aavalla selällä..." Henkilöt: Hellu ja Aaku. Minnan salonkiin digitoiduissa samannimisessä käsikirjoituksissa on tähän jatkoa, mutta työ on jäänyt kesken.
tyttökoulut
Keski-Suomi-lehdessä 20.5.1876 nimimerkillä M.C. julkaistu Minna Canthin laatima lehtikirjoitus otsikolla "(Lähetetty) Keski-Suomen suuri puute". Aiheina kirjoituksessa Jyväskylän tyttökoulun koulumaksut; tyttökoulu olisi otettava valtion haltuun tai alennettava koulumaksuja (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Keski-Suomi-lehdessä 6.6.1874 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä Wilja. Aiheina kirjoituksessa mm. laivaliikenne, koulujen ja Jyväskylän seminaarin tutkinnot, tukinuitto, metsien myyminen, seminaarin rakentaminen, Seurahuone sekä uutiset murhasta ja tapaturmasta (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Keski-Suomi-lehdessä 31.10.1874 nimimerkillä Wilja julkaistu Minna Canthin laatima lehtikirjoitus otsikolla "Kirje Jyväskylästä". Aiheina kirjoituksessa talven tulo ja polttopuiden saatavuus, katulyhtyjä kirjoittaja toivoo lisää sekä kuinka hän muiden muuassa luuli höyrysahan äänen olevan jonkun petoeläimen mylvintää (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Keski-Suomi-lehdessä 18.9.1875 nimimerkillä Wilja julkaistu Minna Canthin laatima lehtikirjoitus otsikolla "Kirje Jyväskylästä". Aiheina kirjoituksessa mm. arviot konserteista, uutinen lennätinkonttorin avaamisesta ja syysmarkkinat (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Keski-Suomi-lehti
Savon matka
Päijänne-lehdessä 4.1.1878 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä Teppo. Aiheina kirjoituksessa mm. naamiaishuvit, säät, Keski-Suomi-lehti, susien tappaminen (johon aiheeseen liittyvä Savon matka) ja viimeaikaiset ampumatapaturmat (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Päijänne-lehdessä 8.1.1878 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä Teppo. Aiheina kirjoituksessa mm. naamiaishuvit ja Keski-Suomi-lehti (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Päijänne-lehdessä 5.2.1878 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä Teppo. Aiheina kirjoituksessa mm. telephoni, gramophoni, ilman muuttuminen nestemäiseksi, säät ja paavin terveydentila (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Päijänne-lehdessä 26.2.1878 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä Teppo. Aiheina kirjoituksessa mm. säät, kirkon paikka sekä Raamattu-sitaattien väärinkäyttö sanomalehtien kiistakirjoituksissa (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Keski-Suomi-lehdessä 12.3.1878 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä Teppo. Aiheina kirjoituksessa mm. laskiainen, kirkkoherran vaalit sekä kehotus urheilemaan (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Keski-Suomi-lehdessä 30.4.1878 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä Teppo. Aiheina kirjoituksessa mm. Aleksis Kiven Nummisuutarien esitys, palokunta, oopperan avustaminen ja vappu (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Päijänne-lehdessä 11.6.1878 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä Teppo. Aiheina kirjoituksessa mm. kirkon paikka, kansakoulukokous, koulut, säät ja höyrylaivat (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Päijänne-lehdessä 18.6.1878 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä Teppo. Aiheena kirjoituksessa mm. Jyväskylän seminaarin tutkinnot (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Päijänne-lehdessä 16.7.1878 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä Teppo. Aiheena kirjoituksessa mm. säät, ruokatavarain saanti ja kansallispuvut (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Päijänne-lehdessä 3.9.1878 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä Teppo. Aiheina kirjoituksessa mm. koulut, sää, paikalliset kulttuuritilaisuudet sekä Helsingfors Dagblad -lehden kritiikki kansallispukuasiassa (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Päijänne-lehdessä 15.1.1878 nimimerkillä Teppo julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus otsikolla "Kirje Jyväskylästä". Aiheina kirjoituksessa mm. silmänkääntäjä Pettersénin esitys, markkinat ja Jyväskylän tupakkitehtaan tuotannon alkaminen.
Nimimerkki Airut on tunnetusti Minna Canthin. Sisällys: Otteita Meurmanin kirjoituksesta Dagbladi-puoluetta vastaan.
Airut
Nimimerkki Airut on tunnetusti Minna Canthin. Sisällys: Koulu-ylihallituksen lausunto. Kuopion tyttökoulusta. Luistinrata ja luistinradan liput. Kuopion Sanomain erehdys.
Kirje Kuopiosta. (Dagbladi-puolueen ohjelma. Kuopion Sanomat.)
Nimimerkki Airut on tunnetusti Minna Canthin.
Savo-Karjalassa 4.5.1889 ilmestynyt Minna Canthin arvio Kalle Ahon (Kaarlo Brofeldtin) näytelmän Epäilijä esityksestä otsikolla "Kirje Kuopiosta. Huhtik. 27 p."
Kirje vanhalta palvelus-neidolta toverilleen
Keski-Suomi-lehdessä 19.9.1874 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus - fiktiivinen kirje vanhalta palvelijalta - nimimerkillä Wilja. Kirjoituksessa kerrotaan kahden palvelijattaren, säästäväisen Liisan ja koreiluun taipuvaisen Katrin tarinat.
Keski-Suomi-lehdessä 19.12.1886 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä "Wilja". Kirjoituksessa luvataan menneitä aikoja muistellen lähettää lehdelle lisää Kuopion kirjeitä, mutta näin ei tapahtunut.
Kirjan arvostelussa lehdessä Päijänne (1878 n:o 15) novelli mainitaan Wiljan suomentamaksi. Nimimerkki Wilja on tunnetusti Minna Canthin. Tekijän nimenä on Novelleja ja kertomuksia -teoksessa Dehas ja novellin nimenä Radan vaihtaja, kun taas kirjan mainoksessa lehdessä Päijänne (1878 n:o 100) tekijän nimenä on Dehans. (Kannila, 1967.)
Camille Dehaus
Kodista pois
Valvojassa 1893 ilmestynyt Minna Canthin kertomus.
kirjailijat
kirjailijan työ
muistelmat
Kuinka meistä tuli kirjailijoita
Me tarkoittaa Canthia itseään ja Robert Kiljanderia. Ilmestynyt alunperin Taiteilijaseuran joululehdessä 1894. Painettu uudestaan kokoomateokseen Kuinka meistä tuli kirjailijoita 1916 (n:o 250) ja lehteen Naisten ääni 1912. (ks. Kannila 763, 1967.) Kirjoituksen käsikirjoitus on myös digitoitu.