Kuoleva lapsi
lehdissä julkaistut kertomukset
Savo-Karjala-lehdessä 1888 ilmestynyt Minna Canthin kertomus. Kertomus ilmestyi niin sanottuna nurkkanovellina lehden numeroissa 15, 16, 19, 20 ja 22. Linkki Kansalliskirjaston digitoituun aineistoon: http://digi.kansalliskirjasto.fi/sanomalehti/binding/86610#?page=3
Minna Canth
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Lapsenpiika
Keski-Suomi-lehdessä 1887 ilmestynyt Minna Canthin kertomus.
lastenhoito
Päijänne-lehdessä 22.2.1878 nimimerkillä -nn- ilmestynyt lehtikirjoitus otsikolla "Lasten hoidosta", jossa käsitellään mm. omakohtaisia kokemuksia lasten riisitaudin hoitamisesta. Todennäköisesti Minna Canthin laatima (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Laulaja
Uudessa Kuvalehdessä 1895 ilmestynyt Minna Canthin kertomus.
Tekijän käsikirjoituksesta suom. Minna Canth
Tavaststjerna, K. A.
Lehtori Hellmanin vaimo
Pohjalainen-lehdessä 1890–91 ns. nurkkanovellina ilmestynyt Minna Canthin kertomus. Kertomuksen oli tilannut lehden päätoimittaja Oskar Ansas. Linkki Kansalliskirjaston digitoituun aineistoon: http://digi.kansalliskirjasto.fi/sanomalehti/binding/22482#?page=3
Folkets blad -lehdessä 1894 ilmestynyt Minna Canthin Herran terttu, kullan nuppu -kertomuksen ruotsinnos.
Keski-Suomi-lehdessä 13.3.1875 nimimerkillä Wilja Minna Canthin laatima lehtikirjoitus otsikolla "Maamme suurin vihollinen". Aiheena juoppous, etenkin markkinoiden yhteydessä (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto). Linkki Kansalliskirjaston digitoituun aineistoon: http://digi.kansalliskirjasto.fi/sanomalehti/binding/423133
Tapio-lehdessä 1886 ilmestynyt, oletettavasti Minna Canthin laatima nimetön lehtikirjoitus. Helle Kannilan (Minna Canthin kirjallinen tuotanto, 1967) mukaan kirjoitus on "tyylistä päätellen Minna Canthin kirjoittama". Kirjoituksessa pohditaan muun muassa sitä, miksi tyttöjen koulumaksut ovat puolta suuremmat kuin poikien (40 markkaa, poikien 20 markkaa).
naisen asema
Keski-Suomi-lehdessä 1892 ilmestynyt Minna Canthin Suomen Naisyhdistyksen kokouksessa pitämä esitelmä ("Kuinka voisi Suomen Naisyhdistys tehokkaimmalla tavalla edistää siveellisyyspyrintöjä maassamme?"). Se ilmestyi myös Pohjalaisessa (29.1.1892) sekä ruotsinnoksena Hemmet och samhället -lehdessä (1892, n:o 1).
Minna Canth, svenska samskolan i Kuopio och Uusi Savos redaktion
koulut
Lehtikirjoitus Nya Pressen -lehdessä 1891, jossa on ruotsinnettu Minna Canthin Uudessa Savossa 17.10.1891 ilmestynyt, yhteiskouluasiaa käsitteleva kirjoitus, sekä käsitelty siitä noussutta polemiikkia. Sekä itse kirjoitus että sen kirjekonsepti on digitoitu Minnan salonkiin; jälkimmäinen otsikolla "Minna Canthin kirjekonsepti Uuden Savon toimitukselle [1891]".
Minna Canthin kirje Teuvo Pakkalalle Vaaralla-romaanista
Teuvo Pakkala
kirjeet
Kirje julkaistiin Keski-Suomi-lehdessä 1892. Ks. myös Kannila (toim.) (1973) Minna Canthin kirjeet nro 375. Kirjettä ei julkaistu kokonaisuudessaan. Kirjoituksen alkusanoista: Teuvo Pakkalan uuden kirjan johdosta kirjoittaa rouva Minna Canth yksityisessä kirjeessä kirjan tekijälle:--
Minna Canthin viimeinen kirjallinen teelmä (Petter Kivimaa)
Nimeä vailla oleva kertomus ujosta ylioppilaasta. Uudessa Kuvalehdessä (31.9.1897) ilmestynyt Canthin postuumi, keskeneräinen kertomus, jolla ei ollut otsikkoa. Alkuperäinen käsikirjoitus on digitoitu Minnan salonkiin nimellä "Petter Kivimaa".
Missä onni?
Mitä on ajateltava suomalaisesta puolueesta tätä nykyä?
Tapio-lehdessä 1886 ilmestynyt, oletettavasti Minna Canthin laatima nimetön lehtikirjoitus allekirjoituksella "Syrjäinen". Elämäkerroissa kirjoitus on esitetty Minna Canthin laatimaksi, samoin teoksessa Päivälehden historia (Rytkönen, s. 182). Keskustelu jatkui esimerkiksi Uudessa Suomettaressa 1.7.1886.
Syrjäinen
Mutta mitäs tapahtui meille rouville sillä aikaa kuin miehemme olivat purjeita kuivaamassa?
Uudessa kuvalehdessä 1891 ilmestynyt Minna Canthin kertomus. Canth kirjoitti sen vastineeksi Juhani Ahon kertomukselle Purjeita kuivaamassa.
kansallispuvut
Päijänne-lehdessä 6.8.1878 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä Teppo. Aiheena kirjoituksessa mm. Hämäläinen-lehden kritiikki kansallispukuasiassa (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Valvoja-lehdessä (nro 4) 1884 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus. Kirjoituksen lopussa on "jatk.", mutta sellaista ei vuosikerrassa ole. Sen sijaan Valvojassa ilmestyi vuonna 1885 (nro 10) Minna Canthin kirjoitus "Naiskysymyksestä vielä sananen". (Ks. Kannila, Helle (1967) Minna Canthin kirjallinen tuotanto 1967).
Valvoja-lehdessä (nro 10) 1885 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus, joka on itsenäinen jatko Valvojassa 1884 (nro 4) ilmestyneelle jutulle "Naiskysymyksestä". Kirjoitus julkaistiin myös Savo-lehdessä (26.10.1885) ja Tapio-lehdessä (28.10.1885). Linkki Kansalliskirjaston digitoituihin aineistoihin http://digi.kansalliskirjasto.fi/aikakausi/binding/634021#?page=26
Naisten etuja koskevat kysymykset viime valtiopäivillä
Päijänne-lehdessä toukokuun kahdessa numerossa 1878 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus.
Omaelämäkerran suomennos Päivälehdessä 1891 otsikolla "Minna Canth"
elämäkerta
Kirjoitus alkaa: "Norjalaisen kirjailijan Harald Hansenin pyynnöstä on kirjailija Minna Canth kertonut oman elämäkertansa aikakauslehdessä Samtiden. Koska tällainen kuvaus huvittanee suomalaisiakin lukijoita esitämme siitä suomennoksen." Linkki Kansalliskirjaston digitoituun aineistoon: http://digi.kansalliskirjasto.fi/sanomalehti/binding/568923#?page=2 Omaelämäkerran käsikirjoituskonsepti on myös digitoitu.
Ompelija
Keski-Suomi-lehdessä 1891 ilmestynyt Minna Canthin lehtikirjoitus.
M.C.
Päivä koittaa!
Päijänne-lehden kuudessa perättäisessä numerossa touko-kesäkuussa 1878 julkaistu Minna Canthin kertomus Päivä koittaa!, nimimerkillä Wilja. Kertomus ilmestyi lehden numeroissa 42-44 ja 46-48 vuonna 1878.
Päijänne-lehdessä 3.5.1878 ilmestynyt nimetön lehtikirjoitus otsikolla "Pieni kevät-sävellys", jonka aiheena puistot, katujen siivous ja kaupungin kaunistaminen. Todennäköisesti Minna Canthin kirjoittama (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
keski-suomi-lehti
jyväskylä
jyväskylän seminaari
Keski-Suomi-lehdessä 13.11.1875 nimimerkillä Wilja julkaistu Minna Canthin laatima lehtikirjoitus otsikolla "Pieni kirjeen pätkä". Aiheina kirjoituksessa säät, Jyväskylän seminaarin Porthan-juhla, Keski-Suomi-lehden toimituksen vaihdos, uutinen varkaista ja Jyväskylän terveydelliset olot (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Pohjoismaiden kansanopistoista ja niiden perustamisesta Suomeen
Linkki Kansalliskirjaston digitoituihin aineistoihin http://digi.kansalliskirjasto.fi/sanomalehti/binding/467593#?page=1
M. C.
Porvari-Jussi
Minna Canthin jälkeen jättämä kertomuksen katkelma. Canthin alkuperäinen käsikirjoitus on myös digitoitu Minnan salonkiin nimellä "Kaupungin seurahuoneella".
Puhe pidetty Kuopion R:seuran tee-illassa t.k. 18 p:nä
Kuopion Raittius-seura
Tapio-lehden huhtikuussa 1886 kahdessa numerossa (nrot 31–32) julkaistu Minna Canthin puhe otsikolla "Puhe pidetty Kuopion R:seuran tee-illassa t.k. 18 p:nä". Kirjoituksen allekirjoituksena on M.C. Puhe käsitteli toimeliaisuutta ja säästäväisyyttä, ruumiillisen työn arvoa, maatalouden ja kotiteollisuuden merkitystä.
Puhe pidetty t.k. 11 p:nä Kunnallishuoneella
Tapio-lehdessä huhtikuussa 1886 julkaistu Minna Canthin puhe otsikolla: "Puhe pidetty t.k. 11 p:nä Kunnallishuoneella". Uutisen mukaan puhe pidettiin Kuopion raittiusseuran kokouksessa. Canth puhui vanhoillisuutta vastaan, aineellisen ja henkisen vaurastumisen sekä siveellisen kasvamisen puolesta.
Puhe Raittiusseurassa, julkaistu Tapio-lehdessä 1886
Tapio-lehdessä maaliskuussa 1886 julkaistu Minna Canthin puhe otsikolla: "Esitelmä, jonka rouva Minna Canth piti viime sunnuntai-iltana Raittiusseuran tee-illassa, oli näin kuuluva". Canth puhui savolaisten "synneistä": laiskuudesta ja epärehellisyydestä. (Ks. Kannila, Helle (1967) Minna Canthin kirjallinen tuotanto.)
kirjallisuus
Savo-Karjalassa 1890 ilmestynyt Minna Canthin lehtikirjoitus. Kirjoitus oli vastaus samassa lehdessä 17.10.1890 julkaistuun nimimerkki K:n kirjoitukseen "Realistisesta kirjallisuudesta", jossa oli ulkomuistista poleemisesti selostettu Minna Canthin Kuopion Suomalaisessa seurassa 8.10.1890 pitämää esitelmää. Keskustelu jatkui seuraavissa numeroissa.
Naislyseota puuhaavasta kokouksesta. Kirjoituksen alla on teksti: Kokouksessa läsnäolleiden naisten puolesta: Minna Canth. Kirjoitus on julkaistu myös Tapio-lehdessä (9.12.1882, n:o 96).
Keski-Suomi-lehdessä 1887 ilmestynyt Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä M.C.
Nutid-lehdessä 1895 ilmestynyt Minna Canthin Laulaja-kertomuksen ruotsinnos. Nutid-lehden etusivulla: Red. af Helena Westermarck under medvärkan af Minna Canth.
Helena Westermarck
"Savo-Karjalan toimitukselle" otsikoitu Minna Canthin kirjoitus Savo-Karjala-lehdessä koskien yhteiskoulun perustamista Kuopioon. Linkki Kansalliskirjaston digitoituun aineistoon: http://digi.kansalliskirjasto.fi/sanomalehti/binding/809774#?page=2
Valvoja-lehdessä huhtikuussa 1887 ilmestynyt Minna Canthin lehtikirjoitus. Mietteitä G. af Geijerstamin luentojen johdosta. Linkki Kansalliskirjaston digitoituun aineistoon: http://digi.kansalliskirjasto.fi/aikakausi/binding/634040#?page=14
Hemmet och samhället -lehden kolmessa numerossa 1894 ilmestynyt Minna Canthin Ompelija-kertomuksen ruotsinnos. Alaviitteessä: Denna novell är af förf. afsedd för Suomen Kuvalehti, Hemmet och samhället och en tysk tidning.
Hemmet och samhället 1894, n:o 2; n:o 3; n:o 4
Rosina Wetterhoff
suomennokset
Päijänne-lehdessä heinäkuusta joulukuuhun 1878 ilmestynyt Minna Canthin nimimerkillä Wilja suomentama kertomus, tekijänä Emilie Tegtmeyer. Suomennoksen otsikkona on "Sovitettu. Novelli. Mukaelemalla suom. Wilja" ja se ilmestyi Päijänne-lehden vuoden 1878 numeroissa 54-64, 67-74, 76-78, 80-85 ja 87.
Wilja
Suomalainen teatteri
teatteri
Esitetty Birch-Pfeiffer: Sirkka. Tämä ja muut Jyväskylässä samana vuonna vierailleen Suomalaisen Teatterin näytäntöjen esittelyt ovat todennäköisesti Minna Canthin kirjoittamat (Kannila, 1967).
Kuopion kaupunginkirjasto‒Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Päijänne-lehdessä 18.10.1878 julkaistu mahdollisesti Minna Canthin laatima arvio Suomalaisen teatterin esittämästä Victor Hugon Angelosta. Arvio on nimetön. Kannilan mukaan Jyväskylässä 1878 vierailleen Suomalaisen Teatterin esitysten arvostelut ovat todennäköisesti Minna Canthin kirjoittamat (ks. Kannila, Helle (1967) Minna Canthin kirjallinen tuotanto).Esitetty Hugo: Angelo. Tämä ja muut Jyväskylässä vierailleen Suomalaisen Teatterin näytäntöjen esittelyt samalta vuodelta ovat todennäköisesti Minna Canthin kirjoittamat (Kannila, 1967).
Päijänne-lehdessä 22.10.1878 julkaistu mahdollisesti Minna Canthin laatima arvio Suomalaisen teatterin esittämästä Schillerin Rosvoista. Arvio on nimetön. Kannilan mukaan Jyväskylässä 1878 vierailleen Suomalaisen Teatterin esitysten arvostelut ovat todennäköisesti Minna Canthin kirjoittamat (ks. Kannila, Helle (1967) Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Päijänne-lehdessä 8.11.1878 julkaistu mahdollisesti Minna Canthin kirjoittama arvio Suomalaisen teatterin esittämästä Victor Hugon Maria Tudorista. Arvio on nimetön. Kannilan mukaan Jyväskylässä 1878 vierailleen Suomalaisen Teatterin esitysten arvostelut ovat todennäköisesti Minna Canthin kirjoittamat (ks. Kannila, Helle (1967) Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Päijänne-lehdessä 8.10.1878 julkaistu mahdollisesti Minna Canthin laatima arvio Suomalaisen teatterin esittämistä Benedixin näytelmästä Hellät sukulaiset. Arvio on nimetön. Kannilan mukaan Jyväskylässä 1878 vierailleen Suomalaisen Teatterin esitysten arvostelut ovat todennäköisesti Minna Canthin kirjoittamat (ks. Kannila, Helle (1967) Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Päijänne-lehdessä 25.10.1878 julkaistu mahdollisesti Minna Canthin laatima arvio Suomalaisen teatterin esittämistä komedioista Kuinka anopeista päästään ja Samuli S:n Kevään oikkuja otsikolla "Suomalaisessa teaterissa". Arviot ovat nimettömiä. Kannilan mukaan Jyväskylässä 1878 vierailleen Suomalaisen Teatterin esitysten arvostelut ovat todennäköisesti Minna Canthin kirjoittamat (ks. Kannila, Helle (1967) Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Päijänne-lehdessä 29.10.1878 julkaistu mahdollisesti Minna Canthin arvio Suomalaisen teatterin esittämästä Kiven Nummisuutareista otsikolla "Suomalaisessa teaterissa". Arvio on nimetön. Kannilan mukaan Jyväskylässä 1878 vierailleen Suomalaisen Teatterin esitysten arvostelut ovat todennäköisesti Minna Canthin kirjoittamat (ks. Kannila, Helle (1967) Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Päijänne-lehdessä 1.11.1878 julkaistu mahdollisesti Minna Canthin kirjoittama arvio Suomalaisen teatterin esittämästä J.J. Wecksellin Daniel Hjortista otsikolla "Suomalaisessa teaterissa". Näytelmän toisen esityksen arvio ilmestyi Päijänteessä 5.11.1878. Arviot ovat nimettömiä. Kannilan mukaan Jyväskylässä 1878 vierailleen Suomalaisen Teatterin esitysten arvostelut ovat todennäköisesti Minna Canthin kirjoittamat (ks. Kannila, Helle (1967) Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Päijänne-lehdessä 5.11.1878 julkaistu mahdollisesti Minna Canthin kirjoittama arvio Suomalaisen teatterin toiseen kertaan esittämästä J.J. Wecksellin Daniel Hjortista. Ensiesityksen arvio ilmestyi Päijänteessä 1.11.1878. Arviot ovat nimettömiä. Kannilan mukaan Jyväskylässä 1878 vierailleen Suomalaisen Teatterin esitysten arvostelut ovat todennäköisesti Minna Canthin kirjoittamat (ks. Kannila, Helle (1967) Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
naiset
Tapio-lehdessä 9.12.1885 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus, allekirjoituksena Naislyseon ystävät Kuopiossa. Kannilan mukaan: "Polemiikkia B.F.G:n Suomettaressa julkaisemaa kirjoitusta vastaan. Tyylistä päätellen Minna Canthin kirjoittama." (Kannila, Helle (1967) Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Naislyseon ystävät Kuopiossa
Kirjoitus oli vastine Finland-lehdessä (nro 257) julkaistulle, nimimerkki "Qvinnoröster i landsorten" laatimalle kirjoitukselle. Jälkimmäinen oli puolestaan vastine Valvojassa (nro 70) ilmestyneelle kirjoitukselle.