runot
runoilijat
kirjailijat
Hattula
Hämeenlinna
Jaakko Juteinin Ajan wiete elli Moninainen runokokous ilmestyi vuonna 1817 Viipurissa. Ajan wiete sisältää pilkka- ja leikkilaulujen lisäksi muutamia lyyrisempiäkin runoja, esim. kauniin rakkausrunon Pojan laulu tytöllensä. Juteinin sydäntä lähellä olevia aiheita olivat mm. suomen kielen asema (Kiwi-piirros Häpy-patsaassa Suomen Oppineille) ja eläinten suojelu (Kuoharista elli Salwajasta). Suurin osa kokoelman runoista noudattaa kalevalaista runomittaa.
Juteini, Jaakko
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (And. Cederwallerin kirja-painosta), 1817.
Kansalliskirjasto
poetiikka
runous
Vuonna 1816 Jaakko Juteini toimitti painosta kaksi suorasanaista kirjoitelmaa ruotsin kielellä: Anmärkningar uti Finska Skaldekonsten (Muistutuksia suomalaiseen runotaitoon) ja Kritik öfver Lån-Bokstäfverna uti Finska Språket (Arvostelua lainakirjaimista suomen kielessä). Juteinin tuotantoa tutkineen Kuuno Talviojan mukaan hän halusi näillä kirjoituksillaan herättää sivistyneistössä suomen kielen harrastusta. Anmärkningar uti finska skaldekonsten on Juteinin yritys omaksi runousopiksi. Talvioja pitää teosta kuitenkin Juteinin tuotannossa vähäarvoisena, eikä se hänen mielestään ansaitse runousopin nimeä. Talviojan mukaan Juteini ei ollut tarpeeksi perehtynyt runousoppiin, minkä vuoksi teos sisältää suoranaisia virheitä.
Julkaistu painettuna: Wiborg : (And. Cedervaller), 1816.
Anteckningar af Tankar uti Warianta Ämnen
sensuuri
kielletyt kirjat
1800-luku
Jaakko Juteini sai filosofisesta teoksestaan Anteckningar af tankar uti varianta ämnen syytteen vääräoppisuudesta. Kirjailija tuomittiin oikeudessa syylliseksi, ja teoksen koko painos takavarikoitiin ja määrättiin hävitettäväksi polttamalla. Myöhemmin hovioikeus kuitenkin kumosi Juteinin tuomion, mutta kirjat oli jo ehditty polttaa. Teos on digitoitu Kansalliskirjaston Pelasta kirja -kampanjassa.
Julkaistu kirjana: Wiborg : (hos And. Cederwaller), 1827. http://digi-tilaukset.lib.helsinki.fi/pelastakirja/p33-06_anteckningar_af_tankar.pdf
Arkkikirjallisuutta, numeroitu sarja (1–22)
arkkikirjallisuus
sananlaskut
laulut
mietelmät
Jaakko Juteinin Arkkikirjallisuutta on 22 vihkosen sarja, joka sisältää runoja, virsiä, juomalauluja, mietelmiä ja muita pieniä kaunokirjallisia kirjoitelmia. Arkkikirjallisuuden sarjaan sisältyvät seuraavat vihkoset: Neljä wirren koetusta, Wiisi laulun laitosta, Hengen herätyksiä, Pieniä piirroksia, Wakaisia wärsyn päitä, Leikillisiä wärsyn päitä, Hupauksia, Oma-tekoisia Sanan-Laskuja, Pieniä Runoja, Huwitus-lauluja, Rakkauden lauluja, Juoma-Lauluja, Muutama Ajatus Tutkinnon Aineista, Seka-Sanomia, Sydämen Sulatuksia Ihmiselle (Kehoitus armahtamaan kanssa-luotuja, Ihmisen arwo, Luotujen arwo, Linnun pesä, Kissan Poika, Markkinat), Mainioita Suomessa (Suomen suku, Wiipurin pamaus 1495, Nuija-sota Suomessa 1597). Jaakko Juteinin arkkikirjallisuutta vuodelta 1844 on digitoitu Kansalliskirjaston Pelasta kirja -kampanjassa.
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (Cederwallerin lesken ja pojan kirja-painossa), 1844. http://digi-tilaukset.lib.helsinki.fi/pelastakirja/p87-06_arkkikirjallisuutta.pdf
kertomukset
Erhetyksen waikutus elli lapsen murha on kertomus nuoren ja viattoman Teresian lankeemuksesta. Tällä kirjallaan kirjailija tahtoi taistella "sitä julmaa ja kauhistavaa murhan syndiä vastaan, johon moni sala-wuoteuteen horjahtanut onneton nainen on uupunut äitinä tuskaisessa tilassansa". Murhe, kipu ja "houraus" saavat kertomuksen tytön tukehduttamaan lapsensa heti synnytyksen jälkeen, ja hän kuolee itsekin muutaman päivän kuluttua surkeassa tilassa, sillä hän pitää syntiänsä suurempana kuin Jumalan armoa. Kertomus päättyy Juteinin runoon Oma tundo.
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (And. Cederwallerin kirja-painossa), 1827. http://www.rahasto.kansalliskirjasto.fi/pelastakirja/digitoidut.php?id=224
Försök till utredande af finska språkets grammatik
kielioppi
suomen kieli
Jaakko Juteinin kirjoittama Försök till utredande af finska språkets grammatik (Suomen kieliopin selittämisen koe) ilmestyi Viipurissa vuonna 1818. Kielioppinsa esipuheessa Juteini korostaa sitä, että suomen kielen murteiden pohjalta on muodostettava yhteinen kirjakieli, jota on puheessakin noudatettava. Julius Krohnin mukaan Juteinin kielioppi oli vähäarvoinen, mutta se oli kuitenkin aikanaan arvokas lisä siihen asti vähän tutkitun suomen kielen rakenteen selvitystyössä.
Julkaistu kirjana: Wiborg : (And, Cederwaller), 1818. http://www.rahasto.kansalliskirjasto.fi/pelastakirja/digitoidut.php?id=226
Huilun Humina, elli Takaisin Tulo Wäinämöisen Hywästi jätöstä
Saatuaan ankaraa kritiikkiä ja ivaakin osakseen Jaakko Juteini oli jo päättänyt kokonaan lopettaa runoilemisen ja tehnyt tämän tiettäväksi teoksessaan Lähtö-Laulu, elli Hywästi-Jättö Wäinämöiselle (1819). Kalevalamittaan kirjoittamassaan Huilun huminassa Juteini kuitenkin pyörsi päätöksensä ja palasi Väinämöisensä luokse. Hän ei kuitenkaan kirjoittanut enää pilkkarunoja, vaan omistautui entistäkin enemmän suomen kielen asialle: "Waikuttamaan walistusta, oma kieli ombi kallis – armas paiste auringosta, wieras kieli walo kuusta." Huilun humina sisältää myös erillisen 16-säkeistöisen runon Elämän muoto.
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (And. Cederwallerin kirja-painossa), 1820.
kaskut
huumori
Jaakko Juteinin Huwitus-Sanomia on varhainen vitsikirja, jossa kirjoittaja tuo esiin myös 1800-luvun alun yhteiskunnan epäkohtia ja eriarvoisuutta. ”Kirkko-herra sai lehmän ja otti ruumiin saarna-palkan emännän kuoleman jälkeen, – käski kuitenkin Apulaistansa ruumiin saarnaa pitämään. Koska nyt tämä akka oli ollut paha eläissänsä, valitsi Apulainen suuttuneena nämä sanat saarnansa aineeksi: Kaksi sai, ja kaksi ei saaneetkan ; Kirkko-herra sai lehmän, perkele sielun, mutta minä ja lukkari ilman jäimme.”
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (And. Cederwallerin kirja-painossa), 1819.
Julius Krohn valottaa artikkelissaan Hattulassa syntyneen runoilijan Jaakko Juteinin (1781–1855) elämää sekä hänen rooliaan suomen kielen ja suomenkielisen kirjallisuuden aseman parantamisessa. Suomen kielen asemaa hankaloittivat 1800-luvun alkupuolella sen vähäinen käyttö virka- ja kirjakielenä sekä sivistyneistön käyttämä ruotsin kieli. Ajalle oli tyypillistä ajatus paluusta kansankieleen, josta ei kuitenkaan ollut yksimielisyyttä, ja murteiden paremmuudesta käytiin kamppailua. Juteinin mielestä murteista tuli ottaa eniten kielen perimmäistä luonnetta vastaava osuus ja muovata siitä kirjakieli. Juteinin korostaman yhteisen edun edistäminen kytkeytyi valistukseen ja tässä oma kieli auttaisi parhaiten. Juteinin runoissa korostuikin opettavainen ote, jota hän usein tehosti pilkallisuudella. Myöhemmin runoihin tuli myös vakavampi sävy. Juteinin suosikkiaiheet liittyivät eläinrääkkäyksen, taikauskon ja oman edun tavoittelun vastustamiseen.
Krohn, Julius
Julkaistu painettuna: Eripainos: Valvoja ; 11. vsk. (1891), 5.-6. vihko. Helsingissä, 1891.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
kaunokirjallisuus
Julkaistu kirjana: Turussa : (Frenckellin kirjapainossa), 1810.
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (A. Cederwallerin kirja-painossa), 1826.
Kritik öfver Lånbokstäfverna uti Finska Språket
kansanvalistus
kirjaimet
Vuonna 1816 Jaakko Juteini toimitti painosta kaksi suorasanaista kirjoitelmaa ruotsin kielellä: Anmärkningar uti Finska Skaldekonsten (Muistutuksia suomalaiseen runotaitoon) ja Kritik öfver Lån-Bokstäfverna uti Finska Språket (Arvostelua lainakirjaimista suomen kielessä). Juteinin tuotantoa tutkineen Kuuno Talviojan mukaan hän halusi näillä kirjoituksillaan herättää sivistyneistössä suomen kielen harrastusta. Kirjasessaan Kritik öfver Lån-bokstäfverna uti Finska Språket Juteini tarkastelee suomen kieleen muista kielistä lainattujen kirjaimien käyttöä. B, c, d, f, g, x ja z olivat suomen kielessä lainakirjaimia ja siis enimmäkseen tarpeettomia kirjakielessäkin. Esimerkiksi d-kirjainta kuultiin puheessa Juteinin mukaan ainoastaan niissä Suomen maakunnissa, joissa kieli oli jo ehtinyt pilaantua. Juteini pilkkaakin suomen kielen lainakirjaimia ja jättää ne kaikki pois kirjaseen sisältyvässä runossaan Suomen Kielestä, elli Sana-Armeijan Kokous, Perustus-suomeksi.
Julkaistu kirjana: Wiborg : (And. Cedervaller), 1816.
Kummituksia, elli Luonnollisia Aawis-Juttuja, Walistuksen lisäksi
kummitustarinat
Kummituksia, elli Luonnollisia Aawis-Juttuja -kirjanen sisältää Juteinin saksan kielestä kääntämiä hupaisia kummitusjuttuja. Kertomuksen lopussa kuvatulle yliluonnolliselle tapahtumalle annetaan kuitenkin aina luonnollinen selitys. Näiden "aawis-juttujen" tarkoitus oli aikanaan vähentää kansan keskuuteen syvälle juurtunutta taikauskoa.
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (And. Cederwallerin kirja-painossa) 1819.
Lähtölaulu, elli Hywästi-Jättö Wäinämöiselle
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (A. Cederwallerin kirja-painosta), 1819.
lastenkirjat
aapiset
Jaakko Juteini julkaisi jo vuonna 1816 alkuopetusta varten oman aapisensa nimellä Lasten kirja. Lasten kirjaan liittyy myös opettajan ohjeeksi tarkoitettu kirjanen: Lyhyt neuwo lapsen opettajalle. Juteinin aapinen aloittaa lukutaidon opettamisen esittelemällä "perustussuomen puustawit": äänelliset (vokaalit), yksinänsä äänettömät (konsonantit), pitkä-äänelliset sekä kaksi-äänelliset (diftongit). Kansalliskirjaston Pelasta kirja -kampanjassa on digitoitu Juteinin Lasten kirjan kolme ensimmäistä painosta. Toinen painos ilmestyi vuonna 1819 ja kolmas vuonna 1826.
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (A. Cederwallerin kirja-painossa), 1816. http://www.rahasto.kansalliskirjasto.fi/pelastakirja/digitoidut.php?id=221
Kansalliskirjaston Pelasta kirja -kampanjassa on digitoitu Juteinin aapisen eli Lasten Kirjan kolme ensimmäistä painosta. Ensimmäinen painos ilmestyi vuonna 1816, toinen vuonna 1819 ja kolmas vuonna 1826.
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (And. Cederwallerin tykönä), 1819.
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (Cederwallerin lesken ja pojan kirja-painossa), 1844.
Lausumisia, ja muita Wakaisia Runo-Kirjoituksia
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (And. Cederwallerin tykönä), 1817.
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (A. Cederwallerin kirja-painossa), 1816.
Muisto-Patsas Suomessa Aleksanderille I Keisarille ja Suurelle Ruhtinaalle
Julkaistu kirjana: Turusa : (J. C. Frenckell ja poika), 1815.
Neuwo-Kirja, elli Lyhykäinen Oppi Hywiin ja Siiwollisiin Ihmisten Tapoin; Nuoruudelle
käytösoppaat
tapakasvatus
Neuwo-Kirja on uudistettu painos Jaakko Juteinin vuonna 1761 ilmestyneestä teoksesta Lyhykäinen Neuwo, Hywihin Ja Siiwollisihin Ihmisten Tapoin; Nuoruudelle. Kirjanen on Juteinin käytösopas nuorisolle. Siinä annetaan ohjeita puhumisesta ja käyttäytymisestä eri tilanteissa ja neuvotaan, miten esimerkiksi pidoissa tai matkustettaessa toimitaan siivollisesti. Esimerkiksi luvusta Kuinga pitää puheen ulos toimituksen oleman? on seuraava neuvo: ”Lyhykäisen. Joka on aina pitkä-puheinen, ja yhtä asiaa niin kauan jarmuttaa, että ei siehen ikänänsä tahdo loppua tulla, sitä on juuri tukela kuullella. Mitäs ajattelet ja sanoa tahdot, sano lyhyeldä; sillä se on wiisaille otollinen.”
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (And. Cederwallerin kirja-painossa), 1824.
Perhe-Kunda, Pila-Kirjoitus Epä-Luuloista, Kolmessa Osassa
Jaakko Juteinin Perhe-Kunda on ensimmäisiä suomenkielisiä kokeiluja näytelmäkirjallisuuden alalla. Se on kolmeen osaan jaettu vuoropuhelu, joka on kannanotto koulutuksen ja valistuksen puolesta, taikauskoa ja uskomuksia vastaan. Talollisen poika ja talon renki pilkkaavat kahden vanhan naishenkilön ennustuksia ja uskomuksia. Nuorukaiset, joista toinen tekeytyy naiseksi, alkavat kiistellä vanhusten kanssa aaveista ja taikakeinojen tehosta ja osoittavat lopulta kaiken sellaisen valheeksi. Tapahtumat päättyvät juhlaan talon lehtimajassa, jossa juodaan "walistuksen ja Suuren Ruhtinaan" malja.
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (A. Cederwallerin kirja-painossa), 1817.
Pila Pahoista Hengistä, Kolmessa Kanssa-puheessa, Uskon Wahwistukseksi
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (And. Cederwallerin tykönä), 1816.
Sanan Laskun Koetuksia ja Runon Tähteitä
Sanan laskun koetuksia ja runon tähteitä on digitoitu Kansalliskirjaston Pelasta kirja -kampanjassa.
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (Cederwallerin lesken ja pojan kirja-painossa), 1844. http://digi-tilaukset.lib.helsinki.fi/pelastakirja/p76-06_sanan_laskun_koetuksia.pdf
Sangari Sionissa, elli Walistuksen Woitto Pimeyden Wallan ylitse
Suomalainen, elli Runo Ahkeruudesta Suomessa
Laulu Suomessa
Arvon mekin ansaitsemme
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (A. Cederwallerin kirja-painossa), 1815.
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (And. Cederwallerin kirja-painossa), 1818.
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (A. Cederwallerin kirja-painosta), 1826.