Hämeenlinna - Läntinen Viertotie
subject: tiet
subject: kadut
subject: Turuntie
subject: kirkkorakennukset
subject: ortodoksinen kirkko
subject: hautausmaat
subject: sillat
subject: Kuivasila
subject: talvi
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Läntinen Viertotie johti Hämeenlinnan keskustasta Kuivansillan yli länteen päin 1900-luvun alussa. Tie tunnettiin myös Chaussé-katuna. Viertotie on vanha nimitys rakennetun kaupunkialueen ulkopuolisille maanteille, joilta vaadittiin kestävyyttä vilkkaan liikenteen tai raskaiden kuormien takia. Vuoteen 1908 asti viertoteiden hoito oli Hämeenlinnassa pääosin valtion vastuulla, vaikka kaupunki osallistuikin kustannuksiin. Talvisessa postikortissa Läntisen Viertotien kaupungin puoleisessa päässä häämöttää vuonna 1900 valmistunut ortodoksinen sotilaskirkko. Tien oikealla puolella on Suomenkasarmien aidattu alue ja vasemmalla puolella näkyy vanhan hautausmaan kiviaitaa. Kiviaidan rakensi tykistösotamies Eerik Rask Suomen sodan jälkeen vuonna 1809, ja se purettiin Turuntien leventämisen yhteydessä 1900-luvun puolimaissa. Hautausmaan laidassa puiden takana on Nordenswan-suvun empiretyylinen hautakappeli. Turuntie tuli nimeksi tälle Hämeenlinnasta länteen johtavalle valtaväylälle vuonna 1925.
creator: Böök, A. Th.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Enok Rytkönen.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
rights: Aineisto on lisensoitu Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen -lisenssillä. Aineisto on vapaasti käytettävissä. Käytön yhteydessä on mainittava lähde.

Hämeenlinna
subject: kadut
subject: rakennukset
subject: tavaratalot
subject: Skogster
subject: Raastuvankatu
subject: Raatihuoneenkatu
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
description: Skogsterin kauppahuone rakennettiin vuosina 1906–1907 Kirkkopuiston viereen Raastuvankadun (nykyisen Raatihuoneenkadun) varrelle. Liiketalonsa pohjoispuolelle Kirkkokadun varrelle Skogster rakennutti perheelleen asuintalon. Tämä jugendtalo tunnetaan nykyään Piparkakkutalon nimellä. Piparkakkutalo on samoin kuin tavaratalokin arkkitehti Selim A. Lindqvistin suunnittelema. Kauempana Raastuvankadun varrella näkyy arkkitehti Armas Lindgrenin suunnittelema rakennusyhtiö Pohjan talo vuodelta 1912, ja sen takana Rauhankadun toisella puolella on Anniskeluyhtiön jugendrakennus vuodelta 1899.
creator: Rytkönen, Enok
source: Julkaistu painettuna: Valokuv. & kustansi E. Rytkönen foto & förlag.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna - Raittiustalo
subject: rakennukset
subject: raittiusliikkeet
subject: Hämeenlinnan raittiusseura
subject: Raittiusseuran talo
subject: Raastuvakatu
subject: Raatihuoneenkatu
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Hämeenlinnan raittiusseura rakennutti vuonna 1905 talon silloisen Raastuvankadun, nykyisen Raatihuoneenkadun alkupäähän. Jugendtyylisen raittiusseurantalon suunnitteli arkkitehti Henrik Reinhold Helin. Myös rakennuksen sisätilat ja kalusteet noudattivat samaa jugendtyyliä. Ensimmäisen maailmansodan aikana talo oli sotilassairaalana ja vuonna 1918 punakaartin hallussa. Raittiusseura myi tämän jälkeen ränsistymään päässeen talon varastoksi Arvi A. Karisto osakeyhtiölle. Suojeluyrityksistä huolimatta entinen raittiusseuran talo purettiin kesällä 1982.
creator: Rytkönen, Enok
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna - Läntinen Linnankatu
subject: kadut
subject: apteekit
subject: rakennukset
subject: talvi
subject: Läntinen Linnankatu
subject: Sibeliuksenkatu
subject: Hämeenlinna
subject: 1907
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Nykyinen Sibeliuksenkatu oli vanhalta nimeltään Läntinen Linnankatu. Postikortin kuvassa on 1900-luvun alun näkymä suurin piirtein Sibeliuksenkadun ja Birger Jaarlin kadun kulmauksesta etelään päin kohti toria. Hämeenlinnan ensimmäinen apteekki oli vuonna 1880 muuttanut torin kulmalle. Apteekkari Alfr. Ölander piti apteekkia 1900-luvun alussa matalassa puutalossa Läntisen Linnankadun ja Residenssikadun kulmassa. Torin länsilaidalla oli vuosisadan alussa toinenkin apteekki, jonka omisti V. A. Haglund (vuodesta 1911 Gösta Sewón).
creator: Rytkönen, Enok
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus : Enok Rytkönen.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Raatihuoneenkatua torin kohdalla
subject: torit
subject: rakennukset
subject: liikerakennukset
subject: pankit
subject: Hämeenlinnan suomalainen säästöpankki
subject: Raatihuone
subject: Raatihuoneenkatu
subject: vossikat
subject: ajurit
subject: Hämeenlinna
subject: 1920-luku
description: Raatihuoneenkadun varrella torin laidalla 1920-luvulla sijainneista rakennuksista on jäljellä nykyään vain Raatihuone. Vainikaisen talo ja Kämärin talo purettiin 1960-luvulla Keskustalon tieltä. Raatihuoneen länsipuolella näkyvän, kauppias Bogdanoffin talona tunnetun talon paikalle valmistui vuonna 1929 Hämeenlinnan suomalaisen säästöpankin uudisrakennus. Suomalainen säästöpankki oli aloittanut toimintansa jo vuonna 1910 ja siirtynyt Raatihuoneen viereen vuonna 1914. Myöhemmin pankki osti talon ja tontin Bogdanoffin perikunnalta. Vanhan puurakennuksen päädyssä toimi 1920-luvulla Hanna Hakalan kangaskauppa ja kutomaliike. Pankin toisella puolella piti jalkineliikettään Jalmari Mäkinen.
creator: Suomen valokuva - Kaarlo Lindberg
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Kunnallissauna ja Itäinen Linnankatu
subject: kadut
subject: rakennukset
subject: saunat
subject: Kunnallissauna
subject: Hämeen linna
subject: Itäinen Linnankatu
subject: Linnankatu
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
description: Vanajaveden rannasta kirkon ohi Hämeen linnaa kohti johtavan kadun nimi on vaihdellut eri aikoina. Nykyään sen alkupää tunnetaan Wetterhoffinkatuna ja muu osa Linnankatuna. Vuoden 1832 asemakaavassa kadun nimi oli Kyrkogatan (Kirkonkatu). Vuoteen 1858 mennessä kadun nimeksi oli tullut Östra Slottsgatan (Itäinen Linnankatu), kunnes 1920-luvulla katu nimettiin jälleen Kirkkokaduksi. Linnankatu nimeen palattiin uudelleen 1950-luvulla, kun silloisen Linnankadun (entisen Läntisen Linnankadun) nimi muutettiin Sibeliuksenkaduksi. Kunnallinen kylpylaitos eli Kunnallisauna valmistui Itäisen Linnankadun varrelle vuonna 1912. Kunnallissauna oli kaupungin viimeisiä jugendtyylisiä rakennuksia, ja sen suunnitteli arkkitehti Birger Brunila. Saunan sisäänkäynti oli Linnankadun ja Koulukadun kulmassa.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Paavonkulma
subject: rakennukset
subject: asuinrakennukset
subject: liikerakennukset
subject: Paavonkulma
subject: sairaalat
subject: Höyhensaari
subject: hotellit
subject: Kaupunginhotelli
subject: Rauhankatu
subject: Hämeenlinna
subject: 1930-luku
description: Arkkitehti Väinö Vähäkallion suunnittelema Paavonkulman punatiilinen rakennus valmistui vuonna 1929 Palokunnankadun ja Rauhankadun kulmaukseen. Kulmarakennuksessa on liikekerroksen lisäksi neljä asuinkerrosta. Rauhankadun puolella on tornimainen viisikerroksinen osa, ja pihasiivissä kerroksia on kolme tai neljä. Rakennuksen tiilinen julkisivu ja muurauskoristelut edustavat vielä 1920-luvun klassismia, mutta ikkunoissa on näkyvissä jo uudempaa tyyliä, funktionalismia. Paavonkulma liittyy Vähäkallion vuonna 1928 suunnittelemaan, samanaikaisesti rakennettuun Rauhankatu 5:n rakennukseen. Paavonkulman liikehuoneistoja pitivät 1930-luvun alussa hallussaan mm. vaatturi Olavi Ahonen, leipuri Juho Fager ja urheiluliike Toivonen & Kumpp. Viisikerroksisessa osassa sijaitsivat Kaupunginhotelli ja synnytyssairaala Höyhensaari.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Paavonkulma
subject: rakennukset
subject: asuinrakennukset
subject: hotellit
subject: sairaalat
subject: Kaupunginhotelli
subject: Höyhensaari
subject: Paavonkulma
subject: Rauhankatu
subject: Hämeenlinna
subject: 1930-luku
description: Arkkitehti Väinö Vähäkallion suunnittelema asunto-osakeyhtiö Paavonkulma oli valmistuessaan vuonna 1929 Hämeenlinnan suurin rakennushanke ja korkein talo viisine kerroksineen. Rakennuksessa oli myös kaupungin ensimmäiset hissit. Tohtori Ensio Kurki-Suonion perustama synnytyssairaala Höyhensaari toimi Paavonkulmassa vuosina 1929–1968. Kutsumanimensä talo on saanut runoilija Paavo Cajanderilta (1846–1913), jonka syntymäkoti sijaitsi aikoinaan Rauhankadun vastakkaisella puolella. Paavonkulman alakerroksessa ja naapurikiinteistöissä oli vuosikymmenen vaihteessa useita liikkeitä, mm. urheiluliike, leipomo, vaatturi, vaatetusliike, verhoiluliike ja sekatavarain kauppa.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Kasarmikatu
subject: kadut
subject: rakennukset
subject: liikerakennukset
subject: sanomalehdet
subject: kirjapainot
subject: Hämeen Sanomat
subject: Kasarmikatu
subject: Hallituskatu
subject: Hämeenlinna
subject: 1920-luku
subject: 1930-luku
description: Hämeen Sanomat osti syksyllä 1927 Hallituskadun ja Kasarmikadun kulmassa sijainneen Ingbergin perillisten talon ja tontin. Talossa tehtiin paljon korjauksia ennen kuin lehden toimitus ja konttori sijoittuivat taloon. Kirjapainoa varten rakennettiin kokonaan uusi rakennus Kasarmikadun varrelle. Kaksikerroksinen kirjapainorakennus tehtiin tiilestä rakennusmestari J. Mattilan piirustusten mukaan. Uudet ajanmukaiset toimitilat otettiin käyttöön 1. lokakuuta 1928. Tätä ennen lehteä oli tehty ns. ”Pilvenpiirtäjässä”, matalassa puutalossa, joka sijaitsi Hallituskadun ja Rauhankadun kulmatontilla. Kirjapainoa vastapäätä Kasarmikadun toisella puolella toimi vuonna 1884 perustetun K. G. Wileniuksen makkaratehtaan ”liha-, makkara- ja leikkelyliike”. Hallituskadun toisella puolella kadun kulmassa oli Lähetyskirjakaupan liikehuoneisto.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Palokunnankatua
subject: kadut
subject: rakennukset
subject: koulut
subject: oppilaitokset
subject: Wetterhoff
subject: Palokunnantalo
subject: Palokunnankatu
subject: talvi
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
subject: 1920-luku
description: Palokunnankadun varrella Rantatorin kohdalla olevista rakennuksista on nykyään jäljellä vain keskellä näkyvä Palokunnantalo. Sen itäpuolella sijainneessa talossa toimi Hämeenlinnan ruotsalainen yhteiskoulu, jonka oppilaille pidettiin liikuntatunteja viereisellä Rantatorilla. Etualalla oleva rakennus oli kauppias A. Bogdanoffin asuintalo, jossa oli tilaa myös liikkeille. 1920-luvulla rakennuksessa toimivat ainakin Kotelo Oy ja Hämeen panttilainakonttori. Tämä rakennus purettiin vuonna 1956. Wetterhoffin koulurakennus taustalla on tässä kuvassa vielä kaksikerroksisena, ennen vuosina 1922 ja 1928 tehtyjä korotuksia.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Turuntie ja Kuivasilta
subject: kadut
subject: tiet
subject: koulut
subject: sillat
subject: Kuivasilta
subject: Hämeenlinnan yhteiskoulu
subject: Myllymäki
subject: Hämeenlinna
subject: 1920-luku
description: Hämeenlinnan keskustasta länteen päin johtavan tien nimeksi tuli vuonna 1924 Turuntie (entinen Läntinen Viertotie). Heti Kuivansillan jälkeen vasemmalla oli Suomenkasarmien varuskunta-alue, jonne 1910-luvulla oli rakennettu vanhojen puurakennusten täydennykseksi myös punatiilisiä kasarmeja. Sillan kaupunginpuoleisessa päässä on oikealla Hämeenlinnan suomalainen yhteiskoulu ja sitä vastapäätä osoitteessa Turuntie 1 vuonna 1883 rakennettu puutalo, jossa 1920-luvulla toimivat mm. E. Stierin jälkeläisten valokuvaamo, Vallisen ruumisarkkuliike ja Johannes Vuoren leipomo.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto

Eteläkatu - Hämeenlinna
subject: kadut
subject: rakennukset
subject: asuinrakennukset
subject: teollisuus
subject: nahkateollisuus
subject: tehtaat
subject: Hämeenlinnan nahkatehdas
subject: Eteläkatu
subject: Hämeenlinna
subject: 1920-luku
description: Kuvan oikeassa reunassa näkyvät ns. Eteläkadun villat rakennettiin vuosina 1919–1922 kaupungin vuokratonteille. Yhden puisista asuintaloista suunnitteli rakennusmestari E. K. Ansas ja muut silloinen kaupungin rakennusmestari K. B. Koskinen. Talot edustavat tyylillisesti osittain jugendia ja osittain klassismia, ja niissä on mansaridikatot, joiden avulla saatiin lisää asuintilaa ullakkokerrokseen. Tämä kaupunkikuvallisesti yhtenäinen rakennusryhmä oli purku-uhan alaisena 1980-luvulla. Talot oli jo lunastettu alkuperäisiltä omistajiltaan, ja niiden paikalle oli suunniteltu pysäköintialue. Rakennukset päätettiin kuitenkin suojella, ja kaavamuutoksen jälkeen taloja tarjottiin entisille omistajilleen takaisin ostettaviksi 1990-luvun lopulla. Kuvan vasemmassa reunassa näkyy Hämeenlinnan nahkatehdas osakeyhtiön rakennuksia, joista vanhin oli vuodelta 1888 ja viimeinen rakennettiin 1930-luvun lopulla. Samalle paikalle Saaristenkadun ja Eteläkadun kulmaan oli nahkuri H. A. Grönlund perustanut verstaansa jo vuonna 1873. Grönlundin nahkurinverstaan osti vuonna 1916 Hjalmar F. Emanuelsson (Kausti), jonka aikana yritys laajeni tehtaaksi. Saman korttelin eteläpäässä toimi vuoteen 1920 asti myös tehtailija C. O. Saxelinin olutpanimo. Hämeenlinnan nahkatehdas siirtyi Kantolaan 1980-luvun alussa ja tiiliset tehdasrakennukset Eteläkatu 14–16:sta purettiin. Nahkatehtaan tontille valmistui vuonna 1984 uusi asuin- ja liikerakennus, nykyinen kauppakeskus Tavastila.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Postitalo ja Maanmittauskonttori
subject: rakennukset
subject: empire
subject: klassismi
subject: koulurakennukset
subject: postit
subject: maanmittaushallinto
subject: Läntinen Linnankatu
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
description: Vasemmanpuoleinen empiretyylinen kivirakennus valmistui Läntisen Linnankadun (nykyisen Sibeliuksenkadun) varrelle vuonna 1846. Taloon sijoittui aluksi Hämeenlinnan yläalkeiskoulu. Vuosina 1873–1887 siellä kävivät koulua normaalilyseolaiset. Vanhat hämeenlinnalaiset muistavat vielä rakennuksen pitkäaikaisena postikonttorina. Posti toimi talossa vuosina 1890–1953. Oikeanpuoleinen Hämeen läänin maanmittauskonttorin klassistinen kivirakennus valmistui vuonna 1911 arkkitehti Ricardo Björnbergin laatimien piirustusten mukaan. Se suunniteltiin sopimaan julksivultaan yhteen viereisen postitalon kanssa. Vuonna 1939 maanmittauskonttoria jatkettiin etelään päin, niin että Sibeliuksenkadun puolelle tuli kuusi ikkunaa lisää.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Hämeenlinna - Raatihuonekatu
subject: kadut
subject: tavaratalot
subject: myymälät
subject: Skogster
subject: Raastuvankatu
subject: Raatihuoneenkatu
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Vuosina 1906–1907 rakennetun Skogsterin kauppahuoneen rakennustyöt näyttäisivät olevan tässä postikortissa vielä hieman kesken. Kauppias A. Skogster oli omistanut kauppaliikkeen Hämeenlinnassa jo vuodesta 1895, jolloin hän osti veljeltään Felix Skogsterilta alkujaan J. J. Jägerroosin jo vuonna 1865 perustaman kauppaliikkeen. Skogsterin liiketoimet menestyivät niin hyvin, että hän rakennutti 1900-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä modernin tavaratalon Hämeenlinnaan. Skogsterin koko liiketoiminta saatiin siirretyksi uuteen rakennukseen vuoden 1907 marraskuuhun mennessä. Silloin tavaratalossa toimivat rautakauppa, siirtomaatavarakauppa, kangaskauppa, lasi- ja posliinikauppa sekä pukutehdas.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna - Raastuvankatua
subject: kadut
subject: rakennukset
subject: liikerakennukset
subject: tavaratalot
subject: Skogster
subject: Raastuvankatu
subject: Raatihuoneenkatu
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Hämeenlinnan ensimmäinen tavatalo avattiin silloisten Raastuvankadun ja Kirkkokadun kulmaan vuonna 1907. Skogsterin jugendtyylisen kauppahuoneen suunnitteli arkkitehti Selim A. Lindqvist, ja sen rakentamisessa sovellettiin alan uusinta osaamista. Suomessa uutta rakentamista olivat mm. rautabetonivälipohjat, joiden valmistuksessa käytettiin apuna tukholmalaisia asiantuntijoita. Tilaa eri osastoille oli ruhtinaallisesti kaikkiin kaupungin entisiin liikkeisiiin verrattuna, yhteensä 1350 m². Uutta olivat myös suuret näyteikkunat.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Suomalainen Kirjakauppa O.-Y.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna - Kirkkokatu
subject: liikerakennukset
subject: asuinrakennukset
subject: tavaratalot
subject: jugend
subject: Skogster
subject: Skogster, A. Gust.
subject: kadut
subject: Kirkkokatu
subject: Kirkkorinne
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Piparkakkutalona nykyisin tunnetun jugendrakennuksen suunnitteli arkkitehti Selim A. Lindqvist asuintaloksi kauppaneuvos A. Gust. Skogsterin perheelle. Talo valmistui Skogsterin tavaratalon viereen Kirkkokadun, nykyisen Kirkkorinteen puolelle vuonna 1906. Piparkakkutalon oikealla puolella näkyy samana vuonna valmistuneen Skogsterin tavaratalon pääty. Skogsterin perheen entisessä kodissa toimii nykyään ravintola Piparkakkutalo.
source: Julkaistu painettuna: Hamburg : Knackstedt & Naether.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna - Katu Myllymäessä
subject: kadut
subject: torit
subject: Myllymäki
subject: Turuntie
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
description: Turuntie erottaa Myllymäen ja Kaurialan kaupunginosat toisistaan. 1910-luvun kuva on otettu suunnilleen Torikadun kohdalta kohti kaupungin keskustaa. Turuntietä reunustavat puutalot, ja vasemmalla puolella on tori, jossa aikoinaan pidettiin mm. hevosmarkkinoita. 1900-luvun ensimmäisen vuosikymmenen kaavassa torin nimenä on Uusi tori, vuoden 1926 kaavassa käytetään nimeä Kaurialan tori. Akseli Salokannel kuvailee toria ja sen ympäristöä seuraavasti: "Myllymäen tori nykyisen Kaurialan kaupunginosassa rajoittui ... venäläisten puutarhureiden Kurjatkinin ja Strahoffin vihannesmaihin sekä suuriin savikuoppiin. Länsireunamalla oli Kurjatkinin korkealla kivijalalla seisova uudenpuoleinen talo. Aukeaman itäiseen laitaan rakensi Sauna-Limperi tiilistä saunan." Entisen torin paikalla on nykyään Kaurialanpuisto, josta käytetään myös nimeä Cinemanpuisto.
source: Julkaistu painettuna: Suomalainen kirjakauppa O.-Y.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Kunnallis-sauna - Hämeenlinna
subject: rakennukset
subject: jugend
subject: saunat
subject: Koulukatu
subject: kunnallissauna
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
description: Kunnallissaunan talo valmistui Koulukadun ja Linnankadun kulmaukseen vuonna 1912. Rakennuttajana oli yhtiö, jonka suurin osakas oli Hämeenlinnan kaupunki. Arkkitehti Birger Brunilan suunnittelemassa jugendrakennuksessa oli kunnallinen sauna vuoteen 1967 asti. Sen jälkeen rakennuksessa on toiminut mm. alueradio, äänitysstudio ja virastoja. Talo remontoitiin perusteellisesti vuonna 2007.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus, Enok Rytkönen.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna - Rantakatu
subject: kadut
subject: rakennukset
subject: matkustajakodit
subject: Rantakatu
subject: Arvi Kariston katu
subject: Hämeenlinna
subject: 1920-luku
description: 1920-luvun postikortissa on näkymä Rantakadulta (nykyiseltä Arvi Kariston kadulta) kohti etelää. Vasemmalle puolelle jää laivaranta ja Rantapuisto, oikealla on matkustajakoti Rannan talona tunnettu nikkarityylinen hirsitalo 1880-luvulta. 1920-luvun puolivälissä rakennuksessa toimivat ainakin Suomalainen kirjapaino ja kristillinen matkailijakoti Betania, myöhemmin matkailijakoti Maja. Raatihuoneenkadun toiselle puolelle rakennettiin vuonna 1928 Arvi A. Kariston kustannusliikkeen ja kirjapainon talo, jota ei tässä kuvassa vielä ole.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna - Linnankatu
subject: kadut
subject: rakennukset
subject: apteekit
subject: kirjakaupat
subject: Lähetyskirjakauppa
subject: Kirkollinen kirja- ja paperikauppa
subject: Läntinen Linnankatu
subject: Sibeliuksenkatu
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Läntisellä Linnankadulla sijaitsi 1900-luvun alkuvuosina mm. kaksi apteekkia ja kolme kirjakauppaa. Kuva on otettu läheltä nykyisen Sibeliuksenkadun ja Birger Jaarlin kadun kulmaa kohti toria. Kadun vasemmalla puolella on vuosina 1904–1914 Hämeenlinnassa toiminut Kirkollinen kirja- ja paperikauppa. Kadun toisella puolella, apteekkari Ölanderin talossa on Lähetyskirjakaupan liikehuoneisto, jossa myytiin myös tapetteja. Myös Rytkösen kirjakauppa oli vuosisadan ensimmäisellä kymmenellä torin alareunassa. Hämeenlinnan I apteekki toimi Linnankadun ja Residenssikadun kulmassa apteekkari Ölanderin johdolla. Vähän edempänä torin laidalla oli kaupungin toinen apteekki, jota vuosisadan alussa hoiti V. A. Haglund.
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna - Raastuvankatu
subject: kadut
subject: rakennukset
subject: Raastuvankatu
subject: Raatuhuoneenkatu
subject: Hämeenlinnan anniskeluyhtiö
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Hämeenlinnan anniskeluyhtiö eli virallisemmin Hämeenlinnan väkijuoma-, vähittäismyynti- ja anniskelu O.-y. toimi Rauhankadun ja Raastuvankadun kulmatontilla nro 49 omassa rakennuksessaan. Koristeellisen jugendrakennuksen suunnitteli vuonna 1899 arkkitehtitoimisto Helin & Nyström. Suuret viinikellarit ja viinikauppa sijaitsivat alakerrassa. Ensimmäisessä kerroksessa oli konjakkikauppa, viinakauppa ja työväen anniskeluravintola Tillikka. Toiseen kerrokseen oli sijoitettu raittiusravintola ja asuintiloja. Kadun toisella puolella on satulamaakari T. Heleniuksen satulasepän- ja verhoilijaliike ja sen vieressä lehtori Sargrenin vuonna 1900 rakennuttama asuintalo. Taustalla näkyy vanha puinen Pitkäsilta, joka purettiin vuonna 1909.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna - Raastuvankatu
subject: rakennukset
subject: myymälät
subject: satulasepät
subject: ravintolat
subject: Hämeenlinnan anniskeluyhtiö
subject: Helenius, Timo
subject: Korpimaa, suku
subject: Raastuvankatu
subject: Raatihuoneenkatu
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
description: Raastuvankadun eli nykyisen Raatihuoneenkadun alkupään mäessä näkyy oikealla puolella vuonna 1899 rakennettu jugendtyylinen Anniskeluyhtiön talo, jonka suunitteli arkkitehtitoimisto Helin & Nyström. Rakennus toimi kaupungin virastotalona vuodesta 1918 aina vuoteen 2010 asti. Anniskeluyhtiön talon takana näkyy vuonna 1912 rakennettu Rakennusyhtiö Pohjan talo, jonka arkkitehtina oli Armas Lindgren. Tämän talon rakennutti tavaratalonsa jatkoksi kauppaneuvos A. G. Skogster. Kadun vasemmalla puolella on vuonna 1883 perustetun T. Heleniuksen satulasepänliikkeen talo. Satulamaakarimestari Timo Heleniuksen lapset vaihtoivat vuonna 1906 sukunimensä Korpimaaksi.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna - Raastuvankatu
subject: kadut
subject: myymälät
subject: kangaskaupat
subject: liikerakennukset
subject: Raastuvankatu
subject: Raatihuoneenkatu
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Näkymä torin kulmalta pitkin Raastuvankatua eli nykyistä Raatihuoneenkatua länteen päin on muuttunut perusteellisesti 1900-luvun jälkeen. Nykyisen kävelykadun varrella ei ole jäljellä yhtään kuvan rakennuksista. Kadun oikealla puolella oli Oskar Isakssonin kangaskauppa ja sen takana vuonna 1891 perustettu J. G. Grönin sekatavara-, nahka-, kalastus- ja matkatavarain kauppa. Kadun vasemmalla puolella sijaitsi Carl Lindevallin vuonna 1883 perustama sekatavarakauppa, jossa myytiin vuosisadan alussa myös hedelmiä ja herkkutavaroita. Vuodesta 1905 lähtien Lindevall piti rakennuksessa myös leipomo-, konditoria- ja kahvilaliikettä.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Enok Rytkönen.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna - Näköala kirkontornista Hattelmalan harjuun päin
subject: torit
subject: rakennukset
subject: kadut
subject: maisema
subject: Raatihuone
subject: Kämärin talo
subject: Raastuvankatu
subject: Raatihuoneenkatu
subject: Vikmaninlahti
subject: Myllymäki
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Kirkontornista kohti Myllymäkeä 1900-luvun alkuvuosina otetussa kuvassa näkyvät torin etelälaidan rakennukset, joista uusin oli tuolloin vuonna 1900 valmistunut kauppias Jalmari Kämärin rakennuttama jugendtalo. Kämärin liiketalo oli arkkitehti H. R. Helinin suunnittelema. Talon takana näkyy Hämeenlinnan kaupungin sähkölaitoksen korkea savupiippu. Raatihuoneen oikealla puolella olevan pitkän puutalon omisti pankinjohtaja ja kauppaneuvos Alexander Bogdanoff. Vikmaninlahti ulottuu kuvan vasempaan reunaan, ja taustalla näkyvät 1880-luvulla rakennetut Hämeenlinnan tarkk'ampujapataljoonan puukasarmit Myllymäen kaupunginosassa.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Lähetyskirjakauppa.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
contributor: Hans A. Hanson, Lübeck
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna - Läntinen Viertotie
subject: kadut
subject: tiet
subject: Läntinen Viertotie
subject: Turuntie
subject: kirkkorakennukset
subject: ortodoksinen kirkko
subject: sillat
subject: Kuivasilta
subject: Vanha hautausmaa
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Turuntie sai nykyisen nimensä vasta 1925. Vuosisadan alussa Hämeenlinnan keskustasta Kuivansillan yli länteen päin johti Läntinen Viertotie, joka tunnettiin myös Chaussé-katuna. Viertotien keskustan puoleisessa päässä näkyy vuonna 1900 valmistunut ortodoksinen sotilaskirkko ja sen vasemmalla puolella vuonna 1906 rakennetun Hämeenlinnan suomalaisen yhteiskoulun jugendrakennuksen nurkka. Myllymäen puolella tien oikealla puolella on Suomenkasarmien aidattu alue ja vasemmalla puolella vanhan hautausmaan eteläreunaa. Ahveniston hautausmaa oli vihitty käyttöön vuonna 1872, jolloin vanha hautausmaa oli jäänyt puistoksi. Kaupungin vastuulle puiston hoito tuli vuonna 1906.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus : Enok Rytkönen.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Hämeenlinna - Raatihuoneenkatua
subject: kadut
subject: kiveys
subject: rakennukset
subject: Raatihuoneenkatu
subject: Hämeenlinna
subject: 1930-luku
description: Postikortissa on näkymä nykyiseltä kävelykadun jatkeelta kohti toria. Kadun oikealla puolella on mm. Syyne Kiviluodon kangaskauppa osoitteessa Raatihuoneenkatu 25. Vasemmalla näkyvässä Työväen säästöpankin rakennuksessa oli myös Osuusliike Hämeen keskustoimipaikka vuosina 1929–1942. Kaikki kuvassa näkyvät rakennukset on purettu, lukuun ottamatta torin kulman pankkitaloja taustalla.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Suomalainen Kirjakauppa Oy.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Hämeenlinna - Tässä talossa asui säveltäjämestari Jean Sibelius vuosina 1875–1886
subject: asuinrakennukset
subject: Sibelius, Jean
subject: säveltäjät
subject: Hämeenlinna
subject: 1940-luku
description: Jean Sibelius menetti jo varhain isänsä, ja hänen perheensä asui siitä lähtien isoäidin luona. Sibeliuksen äidinäiti rovastinna Borg osti talon Läntiseltä Linnankadulta (nyk. Sibeliuksenkatu) vastapäätä Tähtipuistoa vuonna 1874. Talo oli yksikerroksinen tilava puurakennus, ja se oli aikanaan Hämeenlinnan tyylikkäimpiä yksityistaloja. Alun perin sen oli rakennuttanut ravintoloitsija Nordin. Tästä talosta tuli Jean Sibeliuksen pitkäaikaisin koti Hämeenlinnassa. Hän asui siinä yhdeksänvuotiaasta lähes kaksikymmenvuotiaaksi. Läntisen Linnankadun kodissa ovat syntyneet myös Sibeliuksen ensimmäiset sävellykset. Viimeisen kerran Sibelius vieraili vanhassa kodissaan isoäitinsä hautajaisten jälkeen vuonna 1892. Rakennus purettiin 1980-luvulla. Kuvassa talo on jo saanut kuuluisasta asukkaastaan kertovan laatan seinäänsä.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Palokunnankatu - Wetterhoffin työkoulu
subject: kadut
subject: katukiveys
subject: rakennukset
subject: koulut
subject: oppilaitokset
subject: Palokunnankatu
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
subject: 1920-luku
description: Fredrika Wetterhoff osti vuonna 1893 työkouluaan varten oman rakennuksen Vanajaveden rannasta silloisen Panimokadun varrelta. Rakennusta korotettiin kahteen otteeseen 1920-luvulla. Postikortissa on kuvattuna Wetterhoffin työkoulun rakennus Palokunnankadulta lännestä päin ennen vuonna 1922 tehtyä itäpäädyn korotusta. Koko koulurakennus korjattiin kolmikerroksiseksi vuonna 1929. Vasemmalla kuvassa näkyy Ruotsalaisen yhteiskoulun seinää.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Hämeenlinna - Wanhakaupunki
subject: postikortit
subject: rakennukset
subject: räätälit
subject: Prykikatu
subject: Palokunnankatu
subject: Hämeenlinna
subject: 1700-luku
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Räätäli Ståhlbergin talo Prykikadun (nykyisen Palokunnankadun) varrella tontilla nro 37 oli rakennettu 1780-luvulla, ja se oli yksi harvoja Hämeenlinnan palolta säästyneitä rakennuksia. Talon eteen kadun varteen rakennettiin suojeluskuntatalo Hämeen Suoja vuonna 1930. Samassa yhteydessä Stålbergin talo purettiin.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Lähetyskirjakauppa.
publisher: Hämeenlinnan lähetyskirjakauppa
format: Kuva/JPEG
language: fi

Niittyvillan talo
subject: valokuvat
subject: rakennukset
subject: asuinrakennukset
subject: Linnankatu 18
subject: Itäinen Linnankatu
subject: Koilliskulma
subject: Niittyvilla
subject: Hämeenlinna
subject: 1920-luku
description: Linnankadun loppupään rinnetontilla sijaitsevan puisen asuintalon rakennutti vuonna 1863 luutnantti Anselm Grahn. Grahnin jälkeen omistajina olivat mm. pastori A. Appelqvist ja kauppias Osk. Isaksson, joka perusti Hämeenlinnaan kangas-, hattu- ja turkiskaupan vuonna 1912. Vanha valokuva talosta on otettu Koulukadulta, rannan puolelta. Monet muistavat rakennuksen 1970–1990-luvuilta myös kerhotilana, jossa kokoontuivat mm. nuoret postimerkkeilijät, partiolaiset ja kansantanssijat. Talossa toimi vuosina 1996–2003 perinnetekstiileihin erikoistunut käsityöliike Niittyvilla, jonka nimellä rakennus edelleen tunnetaan. Kaupungin omistama suojelurakennus myytiin n. 2006 yksityisomistukseen, minkä jälkeen se on kunnostettu asumiskäyttöön. Talon rakennuttaja Anselm Grahn omisti myös olutpanimon viereisellä tontilla. Grahnin panimon myöhempiä omistajia olivat mm. H. Bastman ja A. Kiuttu. Vanhalle panimotontille Lukiokadun ja Koulukadun väliin valmistui vuonna 1983 Hämeenlinnan pääkirjasto.
format: Kuva/JPEG