rakennukset
liikerakennukset
asuinrakennukset
Skogster
Skogster, A. Gust.
kadut
Kirkkokatu
Kirkkorinne
Hämeenlinna
1900-luku (vuosikymmen)
Kauppias A. Gust. Skogster (1866–1952) rakennutti vuonna 1906 jugendtyylisen tavaratalon Raastuvankadun (nykyisen Raatihuoneenkadun) ja Kirkkokadun (nykyisen Kirkkorinteen) kulmaan. Liikerakennuksen viereen Kirkkokadun puolelle valmistui puinen asuintalo kauppiaan perheelle. Molemmat rakennukset suunnitteli arkkitehti Selim A. Lindqvist. Osittain paanuvuorattua asuintaloa alettiin kaupungissa kutsua piparkakkutaloksi sen erikoisen ulkonäön perusteella. Kauppiasperheen entinen kotitalo kunnostettiin perusteellisesti 1980-luvulla purku-uhan väistyttyä. Vuodesta 1987 lähtien siinä on toiminut ravintola Piparkakkutalo. Piparkakkutalon paikalla sijainneessa talossa asui lapsuudessaan, vuosina 1855–1866 taiteilija Albert Edelfelt, jonka isä toimi tuolloin Hämeen läänin lääninarkkitehtina. Rakennuksen seinässä on nykyään Edelfeltin muistolaatta.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
pankit
säästöpankit
Hämeenlinnan suomalainen säästöpankki
ajurit
vossikat
torit
1920-luku
1930-luku
Hämeenlinnan suomalaisen säästöpankin perustava kokous pidettiin 10.11.1909, ja pankki aloitti toimintansa heti seuraavan vuoden toukokuussa Nybergin perikunnan talossa torin alareunassa. Vuonna 1914 pankki muutti kaksi kertaa ja päätyi Raatihuoneen länsipuolelle Bogdanoffin perikunnan taloon, jonka pankki osti itselleen tontteineen vuonna 1916. Samalle paikalle rakennettiin myöhemmin uusi ajanmukainen pankkitalo, johon suomalainen säästöpankki pääsi muuttamaan joulukuussa 1929. Klassistisen pankkitalon suunnitteli arkkitehti Oiva Kallio. Pankin huoneisto sisälsi ison toimistosalin, kaksi asiakkaiden odotushuoneiksi kalustettua sivusuojaa, virkistyshuoneen, hallituksen huoneen sekä kassa- ja arkistoholvit, yhteensä n. 200 neliömetriä. Pankkitalon muut liiketilat ja yläkerrosten asunnot vuokrattiin jo ennen kuin talon rakennustyöt olivat alkaneet: "Paitsi pankin yhä kasvavia tarpeita, se nyt tyydyttää kymmenien ajanmukaisten liike- ja asuinhuonetarvitsijain vaatimuksia."
Kansallisosakepankki
Hämeenlinnaan rakennettiin 1900-luvun alkupuolella monta uutta pankkitaloa. Kansallisosakepankin jyhkeä liikerakennus valmistui torin lounaiskulmaan vuonna 1915 arkkitehti Vilho Penttilän suunnitelman mukaan. Kansallisromanttista tyyliä edustavan punatiilisen pankkitalon tieltä purettiin Nybergin perillisten talona tunnettu empiretyylinen puutalo. Tontin pohjoispäähän jäi kuitenkin kavennettuna kaksikerroksinen kivitalo, joka purettiin vasta 1980-luvun alussa. Tässä talossa toimivat 1920-luvulla ainakin elokuvateatteri Panu sekä parturiliike ja naiskampaamo "Keskus". Pankkitalon pohjoispään liikehuoneistossa toimi pitkään Suomalainen kirjakauppa. Pankin yläkerroksissa oli mm. kolme suurta asuntoa pankin johtajille.
myymälät
kirjakaupat
sisätilat
Suomalainen kirjakauppa
Vuonna 1908 perustettu Hämeenlinnan suomalainen kirjakauppa toimi Kansallisosakepankin talossa torin varrella vuodesta 1915 lähtien. Tässä talossa liike oli edelleen 1930-luvulla, kun nämä sisäkuvat otettiin. Kirjoja on runsaasti esillä, uutuuksina mainostetaan mm. Aarno Karimon historiasarjaa Kumpujen yöstä, viisiosaista Eläinten maailmaa sekä Iso tietosanakirja -sarjaa. Kirjakaupan seinällä olevista kirjailijakuvista on tunnistettavissa mm. Hämeenlinnassa syntynyt ja kasvanut "kotien kirjailija" ja "painosten herratar" Hilja Haahti.
tavaratalot
Raatihuoneenkatu
Osakeyhtiö A. Gust. Skogster aloitti toimintansa 1.7.1931, kun kauppaneuvos Skogster muutti hyvin menestyneen liikkeensä osakeyhtiöksi. 1930-luvun alun lamavuodet aiheuttivat kuitenkin myynnin vähenemistä ja tappiollisia tilinpäätöksiä, mutta vuodesta 1934 alkaen Skogsterillakin päästiin taas voiton puolelle myynnissä, joka jatkoi kasvuaan sotavuosiin asti. Parhaimmillaan Skogster työllisti 150 ihmistä. Skogsterin tavaratalo oli viimeistä päivää auki 15.3.1977. Yhtiö oli tammikuussa 1977 myyty Keskolle.
Laurila, Usko
kangaskaupat
vaatetusliikkeet
majoitusliikkeet
Kasarmikatu
Hallituskatu
Söderlund, G. R,
Kauppias Fr. Kiuttu myi huhtikuussa 1888 kauppaliikkeensä G. R. Söderlundille toimittuaan Hämeenlinnassa kauppiaana 20 vuotta. Söderlundin kangaskauppa ja räätälinliike toimi Kasarmikadun ja Hallituskadun kulmatontilla nro 60 olevassa puutalossa 1900-luvun alkuvuosiin asti. Söderlundilla oli tarjolla mm. "jaquettia, capesia, gummi-sadekappoja, trikoita ja doffeleita" eli kaikenlaisia kankaita ja vaatteita sekä miehille että naisille. Söderlundilla myytiin myös mm. lastenvaunuja sekä katto-, seinä- ja jalkalamppuja. Vuodesta 1906 lähtien samalla paikalla toimi Aukusti Laurilan sekatavarakauppa. Söderlundia vastapäätä, Kasarmikadun toisella puolella tarjosi Maija Nyberg ravintola Wäinölässä "huoneita, ruokaa ja virvoitusjuomia matkustavaisille". Ilmeisesti tämä yritys ei ollut pitkäikäinen, mutta se oli toiminnassa ainakin vuonna 1904.
Rytkönen, Enok
mainokset
Hämeenlinnan kaupungin säästöpankki
Hämeenlinnan vanha säästöpankki
1946
Raatihuoneenkadulla edelleen sijaitseva jugendtalo on peräisin vuodelta 1910. Skogsterin tavarataloa vastapäätä nouseen rakennuksen suunnitteli arkkitehti Walter Thomé, ja sen rakennuttajana toimi Hämeenlinnan kaupungin säästöpankki. Tämä Hämeenlinnan ensimmäinen säästöpankki oli perustettu vuonna 1846, ja se sai vuonna 1910 kilpailijan, joka nimettiin Hämeenlinnan suomalaiseksi säästöpankiksi. Koska pankki ei ollut kaupungin omistuksessa, vanhaa nimeä pidettiin harhaanjohtavana ja kilpailijan vuoksi pelkkää säästöpankki-nimeäkään ei voitu käyttää. Vuodesta 1948 alkaen pankin viralliseksi nimeksi tuli Hämeenlinnan vanha säästöpankki. Kuvan postikortti julkaistiin juhlistamaan pankin 100-vuotisjuhlaa vuonna 1946.
sanomalehdet
Häme
Lutherilainen kirja- ja paperikauppa
matkustajakodit
Matkustajakoti Ranta
Rantakadun (nykyisen Arvi Kariston kadun) ja Raatihuoneenkadun kulmassa sijaitsi 1880-luvun lopulla rakennettu nikkarityylinen hirsirakenteinen talo, jossa toimi 1920-luvulta 1940-luvulle mm. sanomalehti Hämeen kirjapaino. Sanomalehti Häme oli nuorsuomalaisen Hämetär-lehden jatkaja, ja se ilmestyi Hämeenlinnassa vuosina 1919–1944. Lehteä julkaisi Suomalainen kirjapaino-osakeyhtiö. Samassa rakennuksessa toimi ainakin 1920-luvun loppupuolella myös Lutherilainen kirja- ja paperikauppa, myöhemmin 1930-luvun puolella nimellä Paperi- ja taidekauppa. Sotien jälkeen talo tuli tunnetuksi matkustajakoti Rannan talona. Rakennus siirrettiin 1980-luvun puolivälissä ns. talomuseoalueelle Koulukadun alkupäähän.
ravintolat
Etelä-Hämeen osuusliike
kirkkorakennukset
ortodoksinen kirkko
1940-luku
Etelä-Hämeen osuusliikkeen funktionalistinen liikerakennus valmistui Rantatorin kulmaan vuonna 1941. Sen suunnitelmat oli laadittu 1930-luvun lopulla Suomen osuuskaupan rakennusosastolla arkkitehti Valde Aulangon johdolla. Rakennuksen alimmassa kerroksessa oli liiketiloja, ylemmissä kerroksissa myös toimisto- ja asuinhuoneistoja. Suunnilleen samantyylinen ja samalta ajalta on myös viereinen Hämeen vakuutuksen talo, jonka suunnitteli arkkitehti Harry W. Schreck. Tässäkin talossa kerroskorkeus vaihtelee. Palokunnankadun eteläpuolella, Rantatorin varrella sijaitsi kaupungin ortodoksisen seurakunnan kirkkorakennus, joka purettiin 1960-luvulla.
Piparkakkutalo
Pohjan talo
Anders Gustaf Skogster (1866–1952) perusti vuonna 1905 osakeyhtiön, joka osti talon ja tontin Hämeenlinnan kirkon takaa Raastuvankadun ja Kirkkokadun kulmasta. Tontille Skogster rakennutti uudenaikaisen tavaratalon, jonka piirustukset laati arkkitehti Selim A. Lindqvist. Upeaa jugendtyylistä rakennusta kutsuttiin kaupungissa liikepalatsiksi. Tavaratalossa oli mm. kangas-, rautakauppa- ja sekatavaraosastot sekä räätäliliike. Liike harjoitti myös tukkumyyntiä. Skogster rakennutti tontilleen myös perheensä asuintalon, joka nykyään tunnetaan Piparkakkutalo-nimisenä ravintolana. Skogster rakennutti vielä vuonna 1912 Raatihuoneenkadun puolelle ns. rakennusyhtiö Pohjan talon, jonka arkkitehtina toimi Armas Lindgren. Rakennusosakeyhtiö Pohja oli Skogsterin tytäryhtiö.
Julkaistu painettuna: Paperi- ja Taidekauppa O.Y.
apteekit
Hämeenlinnan I apteekki
1910-luku
Hämeenlinnan vanhaan kaupunkiin perustettiin koko maan ensimmäinen sisämaan apteekki jo vuonna 1753. Uudessa kaupungissa apteekin talo oli torin etelälaidalla. Rakennus tuhoutui Hämeenlinnan palossa ja rakennettiin uudelleen samalle paikalle. Vuonna 1880 Hämeenlinnan I apteekki muutti kuitenkin Läntisen Linnankadun ja Residenssikadun kulmaan torin luoteiskulmalle. Apteekkioikeudet siirtyivät vuonna 1899 apteekkari Alfr. Ölanderille, ja 1900-luvun alkupuolella I apteekki tunnettiinkin paremmin Ölanderin apteekkina. Apteekkitalo purettiin 1960-luvun alussa, mutta apteekki jatkoi toimintaansa vielä pitkään samalla paikalla uudessa liikerakennuksessa. Hämeenlinnan vanhimman apteekin toiminta jatkuu edelleen torin laidalla Tori-Apteekin nimellä.
Julkaistu painettuna: Rautatiekirjakauppa O.-Y.
Torin alakulmasta purettiin empiretyylinen puutalo vuonna 1913, ja sen paikalle rakennettiin Kansallisosakepankin Hämeenlinnan konttori, jonka avajaisia vietettiin 12. huhtikuuta 1915. Arkkitehti Vilho Penttilän suunnittelema punatiilinen pankkitalo edustaa kansallisromanttista tyyliä. Rakennuksen katutasoon tuli pankkihuoneisto ja talon pohjoispäähän lisäksi kaksi muuta liikehuoneistoa. Hyvälle liikepaikalle torin varrelle muutti vuonna 1915 Suomalainen kirjakauppa. Myös Hj. Salon kultasepänliike toimi aluksi uudessa pankkitalossa. Kahdessa ylemmässä kerroksessa oli asunto- ja toimistotiloja. Viereisessä talossa palveli 1910-luvun lopulla L. A. Lönnrotin kello- ja sormuskaupan päämyymälä.
Julkaistu painettuna: Rautatiekirjakauppa.
Pohjoismaiden yhdyspankki
Suomen pankki
kello- ja kultasepänliikkeet
Otava
Hämeenlinnaan perustettiin Suomen yhdyspankin konttori jo pankin perustamisvuonna 1862. Vuonna 1919 pankki yhdistyi Pohjoismaiden osakepankkiin ja sai nimekseen Pohjoismaiden yhdyspankki. Yhdyspankki toimi kultaseppä Miettisen talossa torin luoteiskulmassa. Vuonna 1912 samalle paikalle valmistui arkkitehti Walter Thomén suunnittelema rakennus, jonka länsipäähän tuli tilat yhdyspankille. Lääninhallituksen puoleiseen päähän sijoittui Suomen pankin paikallinen konttori, joka oli avattu Hämeenlinnassa vuonna 1902. Keskelle rakennusta mahtui vielä kelloseppä N. Örlundin kelloliike Otava.
leipomot
kahvilat
Vainikaisen kahvila
Vainikaisen leipomo
Vainikainen, Kalle
Kuopiossa leipurin opin saanut Kalle Vainikainen ryhtyi Hämeenlinnassa leipomo- ja kahvilayrittäjäksi vuonna 1900. Vuosina 1905–1963 Vainikaisen kahvila ja konditoria toimivat kaksikerroksisessa puutalossa Raatihuoneenkadun ja Linnankadun kulmassa. Rakennuksen alakerrassa oli leipä- ja leivosmyymälä, yläkerrassa varsinainen kahvila. Vainikaisen leipomokin sijaitsi parin talon päässä Linnankadun varrella. Erityisesti 1910–1930-luvuilla kahvila oli hyvin suosittu sekä aikuisten että nuorison kokoontumispaikkana. Vainikaisen talo ja muut tontin rakennukset purettiin vuonna 1963 Keskustalon tieltä.
kirjapainot
Hämeenlinnan uusi kirjapaino
Suomalainen kirjakauppa aloitti liiketoimintansa Hämeenlinnassa 11. elokuuta 1908 toimitusjohtajanaan W. S. Mäkelä. Kirjakaupan ensimmäinen liikehuoneisto sijaitsi puutalossa Kasarmikadun ja Raastuvankadun (Raatihuoneenkadun) kulmassa. Liikepaikkaa pidettiin aikanaan jonkin verran syrjäisenä, ja niinpä Suomalainen kirjakauppa muutti uuteen Kansallisosakepankin taloon torin laidalle vuonna 1915. Suomalaisessa kirjakaupassa myytiin kirjojen ja paperitavaran lisäksi mm. koruja, leikkikauluja, "grammofoneja", viuluja ja mandoliinejä sekä muistoesineitä Hämeenlinnasta. Kirjakaupan takana Kasarmikadun varrella näkyy vuonna 1900 perustetun Hämeenlinnan uuden kirjapainon painotalo.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Suomalainen kirjakauppa O.-Y.
Hämeenlinnan suomalaisen säästöpankin talo vuodelta 1929 on arkkitehti Oiva Kallion suunnittelema. Arkkitehtuuriltaan pankkitalo edustaa 1920-luvun klassismia. Pääovea ympäröivät reliefit ovat kuvanveistäjä Gunnar Finnen käsialaa. Rakennuksen liiketiloissa toimivat 1930-luvun puolivälissä pankin lisäksi mm. apteekki, Hämeen Puku-Aitta, Parturiliike ja naiskampaamo "Keskus", Backman & Tyrylän kahvila sekä Hanna Hakalan kangaskauppa ja kutomaliike.
Rytkösen kirjakauppa ja Kaupunginhotelli
Rytkösen kirjakauppa
hotellit
Kaupunginhotelli
puistot
Toripuisto
Postikorttikuvan etualalla näkyy vuonna 1911 valmistuneen Toripuiston pohjoispään paviljonkirakennus ja puiston istutuksia. Taustalla Residenssikadun varrella on Kaupunginhotellin vanha puurakennus, jonka länsipää purettiin vuonna 1910 kolmikerroksisen klassistisen kivitalon tieltä. Talon rakennutti kirjakauppias Enok Rytkönen, jonka liike sijaitsi ensimmäisessä kerroksessa. Ylemmissä kerroksissa oli Kaupunginhotellin huoneita. Toripuiston suunnittelija, hämeenlinnalaissyntyinen arkkitehti Armas Lindgren sai tehtäväkseen myös Rytkösen kirjakaupan talon suunnittelun.
Julkaistu painettuna: Enok Rytkönen Kirjakauppa.
Kaupunginpuisto
Parkki
Puistoravintola
Lääninarkkitehti C. A. Edelfelt suunnitteli Kaupunginpuistoon sveitsiläistyylisen puistoravintolan, joka avattiin vuonna 1861 toukokuussa Floran päivänä. Edelfelt oli myös yksi ravintolahanketta ajaneen Parkkiyhtiön perustajista. Puistoravintola sijaitsi puiston itärinteessä. Rakennuksessa oli ravintolasali, kaksi kabinettia, keittiö ja tarjoilutiskillä varustettu kassahuone sekä kapea veranta. Leveät portaat johtivat kohti rantaa kävelytielle ja laiturille. Ravintolan pihalla oli istutuksia ja koristeuurna. Rakennuksen edessä pylvään päässä näkyy peilipallo. Ravintolan pohjoispuolella oli keilarata. Puistoravintolan suosio vaihteli eri vuosikymmeninä, kunnes se ränsistyneenä purettiin 1960-luvulla.
H. A. H. (Hans. A. Hanson)
Julkaistu painettuna: Hämeenlinnan uusi kirjakauppa.
lentokoneet
sotilaslentokoneet
Hanssin-Jukka
1950-luku
Hanssin-Jukka on Suomen ilmavoimien käytössä vuosina 1940–1955 ollut Douglas DC-2 -kuljetuskone. Käytöstä poistetun lentokoneen osti hämeenlinnalainen entinen lentomestari Osmo Rantala, joka lahjoitti sen Hämeenlinnan ampumaseuralle. Ampumaseura avasi kahvilan Hanssin-Jukassa elokuussa 1959. Kahvila toimi Hämeenlinnan linja-autoaseman länsipuolella, vanhan urheilukentän laidassa vuoteen 1981 asti. Samana vuonna marraskuussa Hanssin-Jukka purettiin osiin ja kuljetettiin neljällä rekka-autolla Tikkakoskelle entisöitäväksi. Huonokuntoinen lentokone odotteli kuitenkin varastossa kunnostusvuoraan lähes kolmekymmentä vuotta, ennen kuin Ilmasotakoulun kilta useiden eri tahojen avustuksella toteutti vaativan entisöinnin vuosina 2009–2011. Lentokonekahvila oli aikoinaan ainutlaatuinen nähtävyys Hämeenlinnassa, ja Hanssin-Jukan hankkimista takaisin kaupunkiin toivottiin pitkään. Toive toteutui kesäkuussa 2015, ja 1940-luvun asuun kunnostettu Hanssin-Jukka on nyt nähtävissä kauppakeskus Tuulosessa.
Sokoloffin kaupan myyjättäret 1900-luvun alussa
elintarvikeliikkeet
Sokoloffin kauppa
Venäläissyntyinen kauppias Vasili Sokoloff perusti hedelmä-, herkku- ja siirtomaatavaroidenkaupan Hämeenlinnaan vuonna 1897. Sokoloffin kauppaliike sijaitsi Hallituskadulla tontilla nro 56. Rakennus on purettu, mutta nykyään talo olisi suurin piirtein Hallituskatu 11:n kohdalla, Sibeliuksen syntymäkodin naapurissa. Hämeenlinnan liikehakemistossa vuodelta 1911 Sokoloffin kauppaa mainostettiin mm. näin: "Lukemattomia ovat ne eri lajit mitä tälle alalle kuuluu ; tuskinpa voi ajatellakaan nautintotavaraa, jota ei tämän liikkeen harvinaisen monipuoliset varastot tarjoaisi."
Rytkösen kirjakaupan myyjättäret vuonna 1910
myyjät
1910
Enok Rytkönen (1874–1960) sai kirjakauppaoikeudet Hämeenlinnassa vuonna 1900, kun A. Alopaeuksen kirjakauppa oli ajautunut konkurssiin. Vuonna 1910 Rytkönen rakennutti torin pohjoislaidalle lääninhallituksen ja Kaupunginhotellin väliin kolmikerroksisen klassistisen kivitalon. Rytkösen kirjakauppa oli katutasossa, ja kahdessa ylemmässä kerroksessa oli Kaupunginhotellin huoneita. Rytkösen kirjakaupan myyjättäret on kuvattu vuonna 1910 ilmeisesti pian uuden liikkeen avaamisen jälkeen. Vasemmalla kuvassa on kirjakauppias Enok Rytkösen käly, neiti Thyra Wendelin (k. 1913).
Teetarjoilua Anniskeluyhtiössä 1900-luvun alussa
anniskeluoikeudet
Hämeenlinnan anniskeluosakeyhtiö
1900-luku (vuosikymmen
Vuonna 1875 perustettu Hämeenlinnan anniskeluosakeyhtiö rakennutti vuonna 1899 jugendtyylisen talon Raastuvankadulle. Anniskeluyhtiöllä oli yksinoikeus paloviinan anniskeluun ja lupa pitää kolmea ravintolaa kaupungissa. Voitoista jyvitettiin 2/3 kaupungin kassaan. Yhtiön kivisessä liiketalossa oli kaksi kerrosta ja kellaritilat. Suuret viinikellarit ja viinakauppa sijaitsivat alakerrassa. Ensimmäisessä kerroksessa oli konjakkikauppa, viinakauppa ja työväen anniskeluravintola Tillikka. Toiseen kerrokseen oli sijoitettu raittiusravintola ja asuintiloja. Anniskeluyhtiön toiminta päättyi vuonna 1919 voimaan astuneeseen kieltolakiin.
kokoontumiset
miehet
Hämeenlinnan Parkin eli Kaupunginpuiston Puistoravintola avautui yleisölle vuonna 1861. Puiston itärinteellä sijainnut ravintola oli vuosikymmenien ajan suosittu kokoontumis- ja juhlapaikka, jonka sesonki alkoi aina vapunpäivästä. Kuvan herraseurue on kokoontunut yhteiskuvaan Puistoravintolan edustalle mahdollisesti vuosisadan vaihteen tienoilla. Kokoontumisen aihe ei ole tiedossa, ei myöskään osallistujien nimet.
tukkuliikkeet
liike-elämä
Läntinen Linnankatu
Lehtovaara, Kaarlo Kustaa
K. K. Lehtovaara
Kaarlo Kustaa Lehtovaara (1877–1961) perusti vuonna 1908 kauppias Jalmari Helteen kanssa Helle & Lehtovaara -nimisen kauppaliikkeen Hämeenlinnaan. Kauppiaat vuokrasivat entisen Strahoffin kaupan liiketilan Bogdanoffin talosta, joka sijaitsi torin kulmassa Raatihuoneen vieressä. Kauppias Helle myi osuuteensa liikkeestä Kalle Lehtovaaralle vuoden 1913 alussa ja tämä jatkoi tukku- ja vähittäiskauppiaana nimellä K. K. Lehtovaara. Vuonna 1945 Lehtovaara myi yrityksensä kauppias Tandefeltille jättäen itselleen vain muutamia osakkeita. Tukkuliike jatkoi kuitenkin edelleen toimintaansa K. K. Lehtovaara oy:n nimellä aina 1960-luvulle asti. K. K. Lehtovaaran tukku- ja vähittäiskauppa sijaitsi 1920-luvulla Raatihuoneenkadun ja Läntisen Linnankadun (nykyisen Sibeliuksenkadun) kulmassa. Kuvassa Läntinen Linnankatu jatkuu vasemmalle alamäkeen kohti Palokunnankatua. Alempana kadun varrella sijaitsivat mm. kutomakauppa K. Niemi, sähkötarvikeliike, parturi-kampaamo ja J. F. Järvisen polkupyörä- ja urheiluliike.