Koti Salmijärvellä
subject: Salmijärvi
subject: Paatsjoki
subject: lapsuus
subject: kotielämä
subject: savotat
subject: uitto
description: Kertoja muistelee lapsuuttaan ja nuoruuttaan Salmijärvellä. Äiti oli jäänyt leskeksi, lapsia oli yksitoista. Norjalaiset ostivat metsiä ja puut uitettin Paatsjokea pitkin. Perheen pojat olivat vuoronperään savotoissa, välillä hevonen sai levätä muutaman päivän. Myös tavaraa kuljetettiin Salmijärveltä hevosella savotoille. Elämä oli hyvää, oli karjaa ja poroja ja elettiin pääosin kotitarvetaloudessa.
creator: Portti, Kristian Lennart
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1323
contributor: Rensujeff, Kaija
coverage: 04:33

Koulua Akuniemessä
subject: Akuniemi
subject: Kasariselkä
subject: Postimatti
subject: katekeetat
subject: kiertokoulu
description: Katekeetta Lehtola kävi pitämässä koulua eri paikoissa ympäri Inaria. Koulua varten oli harvoin tarjolla erillistä tilaa, vaan koulunkäynti tapahtui pienissä tiloissa keskellä muuta arkista elämää. Tarinassa muistellaan lämmintä kesää, jolloin opettaja lähti lasten kanssa veneellä saareen Kasariselän laitaan pitämään koulua.
creator: Lehtola, Laura Leonoora
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1600
coverage: 07:05

Koulunkäyntiä ja asuntolaelämää Salmijärvellä
subject: Saarikoski
subject: Salmijärvi
subject: Luoma, Samppa
subject: Keränen, Elli
subject: koulut
subject: asuntolat
subject: kolttasaamelaiset
subject: kuri
description: Sisarukset Elina ja Elsa musitelevat koulunkäyntiä ja asuntolaelämää Salmijärvellä. Vaikka kuri oli melko kova, on kouluajoista kuitenkin jäänyt hyvät muistot. Koulukäyntiin sisältyi askartelua ja leikkejä. Lisäksi oppilaat keräsivät marjoja ja sieniä koulun keittolaan.
creator: Kässi, Marja Elina
creator: Rantanen, Elsa
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1282
contributor: Nemtsinkoff-Körkkö, Tarja
coverage: 08:12

Kulasjoella metsänkylvössä, Rönkönoja
subject: Kulasjoki
subject: Rönkönoja
subject: Kattajärvi
subject: Rönkkö, Tuomas
subject: Metsokumpu, Pekka
subject: Huru, Eino
subject: Mattila, Eenokki
subject: Lahtinen, Pentti
subject: kalastus
subject: varkaus
subject: metsänkylvö
description: Tarina kertoo kuinka vene katosi Kulasjoella ja kuinka se saatiin takaisin.
creator: Kangas, Svante
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1086
contributor: Salo, Martti
coverage: 08:54

Kulkumiehiä
subject: Malm, Helga
subject: Temmes, Eero
subject: Miettinen, Heikki (Sissi-Heikki), (Sissi)
subject: Aittokoski, Öljynen
subject: Hummeri-Eemeli
subject: Kiviniemi, Ismo
subject: metsurit
subject: poliitikot
subject: luottamushenkilöt
description: Ivalon hautausmaa kätkee multiinsa monia kulkumiehiä. Yksi heistä oli portin pieleen haudattu Hente Alaluusua, joka toimi savotoilla muun muassa metsä- ja uittotyöväenliiton toimitsijana ja luottamusmiehenä. Hente oli itseoppinut, sopuisa mies, joka toisinaan intoutui valistamaan kuuljoitaan. Viina taisi koitua hänen, niinkuin monen muunkin kulkumiehen kohtaloksi, ja hän päätyi toimitsijan hommista tukkimieheksi v. 1954. Kaverinaan hänellä oli Hummeri-Eemeliksi kutsuttu mies. Sissi-Heikki toimi moottorisahurina Uskonkin palkkalistoilla Kaamasessa ja oli majoittuneena Helgan omistamassa Kaamasen kievarissa. Hente hankki hyvät tienestit, mutta Ivaloon saavuttuaan hän oli hetken päästä yhtä vähissä varoissa, kun savottaan lähtiessään. Petsamosta lähtöisin oleva metsuri Markus Bogdanoff ja Ivaloon kotiutunut everstiluutnantti Eero Temmes sopivat kunnallisasioista yhteisillä metsätyömailla. Metsurin töihin Temmes oli ryhtynyt pitääkseen yllä mieskuntoaan. Suurempia riitoja ei syntynyt, vaikka he edustivat poliittiselta näkemykseltään äärilaitoja. Markus oli Skdl:n ja Temmes Kokoomuksen jäsen.
creator: Luostarinen, Usko August
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1728
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 18:01

Kullankaivajana Lemmenjoella
subject: Lemmenjoki
subject: Moberginoja
subject: Morgamoja
subject: Tankavaara
subject: Raumala, Aaro
subject: Jomppanen, Antti
subject: Kulta-Korhonen
subject: Korhonen, Yrjö
subject: Korhonen, Kullervo (Kulta-Korhonen)
subject: Kokko, Heikki
subject: Pellinen, Jukka
subject: Ruitun pamaus
subject: Ruitun kämppä
subject: kullankaivajat
subject: kullankaivu
subject: kullanhuuhdonta
description: Niilo Rauhalan muistele 35 vuotta kestänyttä elämäänsä kullankaivajana Lemmenjoella Martti Timosen ja Seppo J. Partasen tuottamassa kaksiosaisessa radio-ohjelmassa v. 1985. Nipa kertoo kuinka kultaryntäys Lemmenjoelle alkoi v. 1949 ja miten liikaväestö karsiutui keskimäärin kahteenkymmeneen huuhtojaan. Toimeentulo piti hankkia 4-5 kuukauden aikana ja useimmilla rahat olivat vähissä keväällä, jolloin hankintoja tulevaa työmaata varten piti tehdä. Yhteishenki ja lähimmäisen auttaminen oli luonteenomaista kultamiesten keskuudessa. Vuosiin liittyi monenlaisia sattumuksia, joista mieleenpainuvin oli ehkä Ruitun pamaus v. 1953. Niilo Rauhalan viihtyminen Lemmenjoen erämaassa perustui vapaaseen erämaaelämään ja riippumattomuuteen siviilisaation kahleista.
creator: Raumala, Niilo
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1656
contributor: Partanen, Seppo J.
contributor: Timonen, Martti
coverage: 29:00

Kullankaivajana Lemmenjoella
subject: Lemmenjoki
subject: Inari
subject: kullankaivu
subject: kullankaivajat
description: Haastateltava on tullut Lemmenjoelle kultaa kaivamaan isänsä kanssa vuonna 1948. Tuolloin niinsanottu kultaryntäys kesti noin 5 - 6 vuotta laantuakseen sitten ja alkoi uudelleen 1970-luvun loppupuolella kun kullan hinta nousi. Osa kullankaivajista kaivaa ammatikseen, toisille kullankaivu on elämäntapa.
creator: Kangasniemi, Jaakko
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1660
contributor: Partanen, Seppo J.
contributor: Timonen, Martti
coverage: 07:16

Kullankaivajien haastatteluja
subject: Lemmenjoki
subject: muistelmat
subject: kullankaivajat
description: Katkelmia kullankaivajien haastatteluista vuodelta 1982. Unto Koivunen tarinoi platinahipusta, Niilo Ranttila Lemmenjoen kullan löytymisestä, Heikki Kokko, Niilo Raumala ja Heikki Pihlajamäki muistelevat elämää Lemmenjoen kultakentillä. Muistoissa vilahtelee myös Petronella. Lopuksi kuullaan Esa Kujalan ja Hanski Aaltion esittämä laulu "Miessinmaan kuvernöörin pyöräretki"
creator: Koivunen, Unto
creator: Ranttila, Niilo
creator: Kokko, Heikki
creator: Raumala, Niilo
creator: Pihlajamäki, Heikki
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1657
contributor: Partanen, Seppo J.
contributor: Timonen, Martti
coverage: 11:44

Kullankaivuu Lemmenjoen kansallispuistossa
subject: Lemmenjoki
subject: konekaivu
subject: kullankaivu
subject: luonnonsuojelu
subject: kansallispuistot
description: Lapin kullankaivajien liiton puheenjohtaja Jaakko Kangasniemi kertoo haastatteluussa minkälainen vaikutus kullankaivuulla on ollut Lemmenjoen kansalispuiston syntyyn ja luontoon. Konekaivuun aloittaminen luonnonpuistossa toi mukanaan uusia haasteita luonnonsuojelulle ja perinteiselle kullankaivuulle. Haastattelu sisältyy kaksiosaiseen radio-ohjelmaan, joka on tehty Lemmenjoen kullankaivuun 40-vuotisjuhlan kunniaksi.
creator: Kangasniemi, Jaakko
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1661
contributor: Partanen, Seppo J.
contributor: Timonen, Martti
coverage: 10:51

Kullankaivuussa Ivalo- ja Sotajoella 1 : Elantoa kullankaivuulla
subject: Ivalojoki
subject: Härkäselkä
subject: Keinokuru
subject: Ritakoski
subject: Tolosjoki
subject: Vaskissuvanto
subject: Kultala
subject: Akujärvi, Reeti
subject: Kivekäs, Heikki
subject: Pehkonen, Bernhard
subject: Hirvasvuopio, Niila (Hirvas-Niila)
description: Jussa-Pekka kaivoi kultaa v. 1916 Ivalojokivarressa aluksi omatoimisesti. Siihen aikaan Heikki Kivekäs toimi venäläisrahoitteisena yrittäjänä alueella ja Jussa-Pekkakin siirtyi kavereinen yhtiön leipiin. Kivekkään yhtiö rakennutti aluksi kammeja ja myöhemmin myös kultakämppiä Ritakosken niskaan. Rakennustyömailla oli paikallisia työmiehiä Ivalosta ja lähialueilta. Koneiden kuljettaminen kultamaille oli oma operaationsa. Kertoja kuvaa miten Locomo -höyrykone kuljetettiin hevosvoimin jokivarteen.
creator: Kiviniemi, Jussa-Pekka
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1624
contributor: Lehtinen, Reino
coverage: 12:29

Kullankaivuussa Ivalo- ja Sotajoella 2 : Parhaat kultapaikat
subject: Auskuttivaara
subject: Kuivakuru
subject: Moberginoja
subject: Sotajoki
subject: Kerkelä, Henry
subject: Puhakka, Augusti
subject: kulta
subject: kullankaivu
subject: kullankaivajat
subject: Ivalo-yhtiö
subject: Ivalojoki Oy
description: Parhaaksi kullankaivuupaikaksi osoittautui Moberginoja, josta tuli kesän palkka. Kuivallakurulla yksityiset kaivajat toimivat myös Ivalojoki Oy:n leivissä. Laaniojan Kuivakuru oli ja olisi edelleen hyvä kultapaikka, toteavat vanhat kultamiehet. Paikan ongelmana on kullan erottelussa tarvittavan veden saanti.
creator: Kiviniemi, Jussa-Pekka
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1625
contributor: Lehtinen, Reino
coverage: 17:28

Kullankaivuussa Ivalo- ja Sotajoella 3 : Ritakosken kämppä
subject: Ritakoski
subject: Kuivakuru
subject: Kivekäs, Heikki
subject: Ruotsalainen, (Ruottala) Hilda
subject: Ritakosken kämppä
description: Kertoja ja haastattelija muistelevat minkälainen Ritakosken kämppä oli aikoinaan. Ruokaolot paranivat kun Kivekäs palkkasi Ritakosken kämpälle kokiksi Ruottalan Hildan.
creator: Kiviniemi, Jussa-Pekka
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1626
contributor: Lehtinen, Reino
coverage: 06:49

Kultaa löytyi pakkastiaisista huolimatta
subject: Kuivakuru
subject: Sotajoki
subject: Moberginoja
subject: Papinhamina
subject: Thiede, Verner (Lukkarin-Verne)
subject: kullankaivu
subject: kullanhuuhdonta
subject: kulta
description: "Kun se tullee, niin se tullee, tai kun ei tule, ei tule", toteaa Reino Lehtinen muistellessaan kullankaivuureissujaan Sotajoella. Reino oli huuhtonut kultaa Helsingistä tuleen kaverinsa kanssa alkukesästa Sotajoella, mutta tulos oli ollut laihanpuoleinen. Loppukesä oli lämmin, joten Reino päätti jatkaa kaivuuta ja päätyi vanhalle Mobergin pankille. Siellä hän tapasi kullankaivuussa olleen Lukkarin-Vernen. Aluksi näytti, ettei kultaa löydy, mutta vastoinkäymisistä suivaantueen Reinon jalkojen liotus merkitsi käännekohtaa. Joenpohjalta löytyi kultaa heti ensi pannullisella. Lukkari-Verne ei uskaltanut aluksi tulla kultapaikalle, sillä hän pelkäsi parveilevia pakkastiaisia, joiden uskottiin tuovan pahaa onnea. Onni oli kuitenkin suosiollinen, sillä miehet saivat löytöpaikastaan kesän palkan, jolla voitiin maksaa mm. ruokavelat kauppias Peroniukselle.
creator: Lehtinen, Reino
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/11
contributor: Nemtsinkoff-Körkkö, Tarja
coverage: 06:22

Kun Kultakorhonen sai konekiiman
subject: Lemmenjoki
subject: Miessi
subject: Jäkäläpää
subject: Morgamoja
subject: Kotaoja
subject: Sotajoki
subject: Kulta-Korhonen
subject: Kultakullervo
subject: Kokko, Heikki
subject: Pellinen, Jukka
subject: Isola, Jaakko
subject: Siponen, Heikki
subject: kullankaivu
subject: konekaivu
description: Kullankaivaja Matti Kullervo Korhosen haastattelu Tukholmassa kesällä 1981 hänen urastaan kullankaivajana Lemmenjoella, kaivinkoneen hankkimisesta, velkaantumisesta ja sen jälkeisistä seikkailuista maailmalla.
creator: Korhonen, Matti Kullervo
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1655
contributor: Timonen, Martti
coverage: 39:01

Kunnanlääkärinä Inarissa 1960-luvulla
subject: Inari
subject: Inarin Kirkonkylä
subject: Ivalo
subject: Sevettijärvi
subject: Angeli
subject: Lisma
subject: Ivalon-Matti
subject: Outakoski
subject: Karigasniemi
subject: Vaskojoki
subject: Nuorgam
subject: Kirkkoniemi
subject: Jauhiainen, Kari
subject: Hastrup, Åke
subject: Elli-Katri
subject: Nohteri, Heikki
subject: sairaalat
subject: sairaanhoito
subject: kunnanlääkärit
subject: terveydenhuoltohenkilöstö
subject: 1960-luku
description: Pellossa syntyneelle kunnanlääkärille Lappi erityisolosuhteineen oli tuttua, mutta vaimolle talvella jopa viikon kestäneet - 50 C:n pakkaset olivat liikaa. Inarissa oli tuohon aikaan kaksi lääkäriä, jotka hoitivat vastaanottotyön lisäksi satoja leikkauksia ja synnytyksiä vuosittain. Kotikäynneistä vastasivat pääasiassa terveyssisaret ja kätilöt. Kunnansairaala oli röttelöinen, mutta välineet olivat kelvolliset. Kuuluisa kirugi, Åke Hastrup, toimi Forströmin työparina. Terveydenhoitohenkilöstön työmoraali oli erittäin korkea, eikä kukaan valitellut työn raskautta tai pitkiä työpäiviä. Ajanvaraussysteemi ei ollut käytössä. Kaikki vastaanotolle saapuneet potilaat hoidetttiin kelloon katsomatta. Potilasmäärät vaihtelivat 20-50 potilaaseen lääkäriä kohti. Työ oli byrokratiasta vapaata, toimenpidevaltaista ja keskittyi sairauksien hoitoon. Peruspalkka oli muodollinen, joten varsinaiset tulot saatiin vastaanottokäynneistä, toimenpiteistä ja vakuutusyhtiöiltä. Työssä sattui kaikenlaisia kohtaamisia ja sattumuksia, sillä vastaanottoa pidettiin muuallakin kuin Ivalossa. Kulkuvälineenä käytettiin pääasiassa taksia tai omaa autoa, mutta joskus turvauduttiin helikopteriin tai lumikiitäjään. Kielitaitoakin tarvittiin, sillä kesäaikaan oli paikallisen väestön lisäksi myös turisteja hoidettavana.
creator: Forsström, Erkki
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1679
contributor: Harve, Anu
contributor: Turunen, Mimmi
coverage: 34:51

Kuorma-autoja ja muisteluja niiden toiminnasta
subject: Litsantie
subject: Petsamojoki
subject: Ylivieska
subject: kuorma-autot
subject: 1920-luku
subject: talvisota
description: Letukka, Veteraani, Ford, Sisu. Tässä muutamia kuorma-autoja, joita Sammu Palokangas on elämänsä varrella sompaillut. Ensimmäinen auto 1920-luvulla oli kaksivaihteinen ja siinä oli puupyörät. Etenkin takapyörät kuumenivat kuorman ajossa, joten ne irrotettiin yön ajaksi turpoamaan. Hytti lämpeni pakoputkesta vedetyllä viritelmällä, josta tuli lämpöä sen verran että ikkuna pysyi sulana. Ensimmäiset kuorma-autot olivat bensiinikäyttöisiä ja ne käynnistettiin veivillä. Sota-aikana Sammu toimi armeijan ottolautakunnassa, jonka tehtävänä oli toimittaa siviiliautot armeijalle. Tässä tehtävässä hän kävi myös Litsantiellä, jota saksalaiset olivat pommittaneet edellisyönä. Pommitusten seurauksena Petsamojoen rannat alkoivat vyöryä ja joen uoma muutti suuntaansa. Sodan jälkeen kolhuja saanut kuljetuskalusto palasi sodasta, osa häkäpöntöillä varustettuna ts. ne oli muutettu puukaasulla toimiviksi. Veteraanikin kotiutui Kannakselta sopivasti evakostapaluun aikoihin. Monenlaisia sattumuksia sattui autojen kanssa, joita on mukavaa muistella jälkikäteen kotisohvalla.
creator: Palokangas, Samuli Fabian (Sammu)
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1773
contributor: Luostarinen, Usko
coverage: 17:16

Kyrön sukua ja vanhaa Koppeloa
subject: Koppelo
subject: Kyrö, Juho Sameli
subject: Kyrö, (s. Kyrö) Aino Evida
subject: Kyrö, Maria Sigrid
subject: Kyrö, Petter Henrikinpoika
subject: Kyrö, (s. Akujärvi l. Kyrö) Eva Maria Adamintytär
subject: Kyrö, Onni Mikael
subject: Kiviniemi, Matti Heribert (Junnu-Matti)
subject: sukuhistoria
description: Jaakko muistelee lapsuuttaan Koppelon kylässä. Lapsia oli perheissä paljon ja taloissa asui oman perheen lisäksi myös muita sukulaisia. Kyrön perheessäkin oli kolmetoista lasta, joista kaksi kuoli kuristustautiin ja yksi syntyessään v. 1941. Lapsuuden leikit olivat pääasiassa poikasten keskeisiä kilpailuja ja metsissä vaeltamista. Kaikenlaisia kokeilujakin piti tehdä kuten Jymytupakan polttamista, josta seurasi monen viikon sairastuminen. Suuri mieleenjäänyt tapahtuma oli ensimmäisten Antros-nimisten moottoreiden hankinta Matti ja Mikko Kiviniemen sekä Onni Kyrön taloon. Kalastus oli Kyröllä kuten muissakin Koppelon taloissa pääelinkeino, joten moottorivene helpotti merkittävästi järvelle kulkemista. Järvellä kulkeminen isän mukana oli Jaakolle mieluista puuhaa pienestä pitäen. Lapsille pidettiin kovaa kuria ja joskus tuppivyö otettiin avuksi kun muu kovistelu ei auttanut.
creator: Kyrö, Jaakko Anton Topias
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1695
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 24:26

Lääkäri ja apteekki Inarissa, espanjantauti
subject: Törmänen
subject: Inari
subject: Jukola
subject: lääkärit
subject: apteekit
subject: tulirokko
subject: espanjantauti
subject: lapsikuolleisuus
description: Perheisiin syntyi paljon lapsia, mutta lapsikuolleisuus oli suuri. Lääkäri oli Inarissa asti, lääkkeitä tuotiin kuitenkin myös Törmäsen kylään. Sairaat hoidettiin pääosin itse miten osattiin. Lääkäri kävi joskus, mutta tarina kertoo lääkärin olleen juovuksissa ja aiheuttaneen enemmän haittaa kuin hyötyä. Tulirokko ja espanjantauti olivat vakavia tauteja, lapsia ja aikuisia kuoli paljon.
creator: Lukkari, Selma
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1295
contributor: Nykänen, Irmeli
coverage: 08:55

Laanilan tapahtumat 4.7.1943
subject: Laanila
subject: Yliluiro
subject: Seitajärvi
subject: Lokka
subject: Hyrynsalmi
subject: Kuosku
subject: Erkkilä, Veikko
subject: Aittokallio, Yrjö (Aittokallio)
subject: Wallinmaa, Yrjö Aukusti
subject: partisaanit
subject: toinen maailmansota
description: Venäläiset partisaanit tekivät hyökkäyksiä siviiliväestöä kohtaan itärajan kylissä. Asukkaat surmattiin ja talot poltettiin. Yksi ryhmä tuli Laanilaan asti ja ampui siviililiikenteessä ollutta postiautoa. Yksi surmansa saaneista oli piispa Wallinmaa, joka oli tulossa piispantarkastusmatkalle Inariin.
creator: Nurkkala, Toini Inkeri
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/246
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 05:49

Lähettinä, limpuntekoa Koppelon kylässä
subject: Koppelo
subject: Ivalo
subject: perunanviljely
subject: kalastus
subject: karjatalous
description: Haastateltavan lapsuuskoti on Koppelon kylässä. Yleensä kaikissa taloissa oli iso pirtti ja pirtissä piisi, oli jokunen lehmä, lampaita ja yleensä myös hevonen. Perunaa viljeltiin omiin tarpeisiin ja kalastusta harrastettiin. Viljanviljely ei kannattanut, ruisjauhot ostettiin säkeittäin. Lapset tekivät kaikkia töitä. Myöhemmin haastateltava toimi lähettinä lennättimessä toimittaen sähkösanomia taloihin.
creator: Mikkola, Lilli
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1299
contributor: Nykänen, Irmeli
coverage: 10:25

Lakkoja ja ammattiyhdistystoimintaa
subject: Solojärvi
subject: Talvitupa
subject: Jefremoff, Irja
subject: Kela, Pirkko
subject: Portti, Risto
subject: Kiviniemi, Santeri
subject: Kiviniemi, Ville
subject: lakot
subject: ammattiyhdistystoiminta
description: Yleislakon aikana 1949 Ivalossakin liikehdittiin maalaamalla mielenosoituksellisesti rikkurin hevonen. Solojärven savotan aikana 1952 jouduttiin peräämään palkkasaatavia. Savotoiden johtajien äkkinäisyydestä johtuen työmaalla harrastettiin vilunkia ja savottamiehiltä jäi palkkoja saamatta. Saatavia yritettiin periä konkurssiin ajautuneelta yhtiöltä. mutta siihen tarvittiin takauksia, joita ei ollut aivan helppoa saada. Työntekijöitä alettiin kouluttaman ammattiyhdistystoimintaan järjestämällä kursseja ja muuta koulutusta. Tietämystä saatiin lisää, kun kuntaan palkattiin taloustoimeen henkilöitä, joilla oli ay-osaamista.
creator: Kola, Oiva
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1448
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 10:31

Lallajärvellä
subject: Lallajärvi
subject: katekeetat
subject: kiertokoulu
description: Lallajärvi sijaitsee Paatsjoen takana, Norjan ja Petsamon rajalla. Siellä oli pieni koulupaikka, jossa oli paljon lapsia. Laura jäi kotimieheksi, kun perheen vanhemmat lähtivät heinäntekoon kauemmaksi. Laura jäi kuukaudeksi pitämään koulua, kalastamaan, marjastamaan, hoitamaan karjaa ja taloutta yhdessä lasten kanssa.
creator: Lehtola, Laura Leonoora
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1601
coverage: 09:50

Lapin kullan emäkallion salaisuus
subject: Morgamoja
subject: Miessijoki
subject: kullankaivu
subject: kullanhuuhdonta
subject: 1940-luku
description: Niilo Ranttila kertoo Lemmenjoen kullan löytymisestä syyskuussa 1945 ja sitä seuranneesta kultaryntäyksen tapahtumista. Lemmenjoen kultaryntäys ajoittui vuosille 1948-1950 ja parhaimmillaan kultaa oli kaivamassa jopa 200 henkeä. Monet olivat varustautuneet heikosti ja joutuivat lähtemään vähin äänin takaisin. Niilo pärjäsi hyvin kesätienesteillä, eikä hänen tarvinnut talvisin tehdä töitä. Elämä kultakentillä muistutti välillä villin lännen meininkiä ja Niilollakin oli varuilta mauseri tyynyn alla. Haastattelu sisältyy kaksiosaiseen radio-ohjelmaan, joka tehtiin Lemmenjoen 40 -vuotisen kullankaivuun kunniaksi.
creator: Ranttila, Niilo
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1662
contributor: Partanen, Seppo J.
contributor: Timonen, Martti

Lapset opettivat saamen kielen
subject: Menesjärvi
subject: Kangasniemi, Ville
subject: katekeetat
subject: saamen kieli
subject: inarinsaame
description: Ensimmäisessä koulupaikassa Menesjärvellä puhuttiin suomea, myös lapset osasivat suomen kielen. Seuraavassa koulupaikassa lapset puhuivat inarinsaamea, tunturisaamea ei Inarissa tuolloin puhuttu. Vanhemmat lapset toimivat tulkkeina opettajan ja oppilaiden välillä. Lapset opettivat opettajalle saamen kielen.
creator: Lehtola, Laura Leonoora
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1605
coverage: 06:05

Lapsuus- ja koulunkäyntimuistoja Tirrossa
subject: Riutula
subject: Tirro
subject: Inarin Kirkonkylä
subject: Ranta, Mari
subject: Sarre, Jari
subject: Hakovirta, Matti
subject: Hakovirta, Maija
subject: Mattus, Eino
subject: Mattus, Reino
subject: Mattus, Erkki
subject: karvakenkä
subject: kotielämä
subject: koulunkäynti
subject: metsätyö
subject: kenkäheinä
subject: ruokatalous
subject: käpyjenkeräys
description: Jouni Mattus muistelee lapsuuttaan ja koulunkäyntiä Riutulassa. Mattuksen perhe asui aluksi Tirrossa, talossa jossa ei ollut sähköjä. Yhdessä talossa oli puhelin, jota käytettiin harvoin. Asiat toimitettiin mieluummin käymällä paikan päällä. Lasten tehtävänä oli auttaa vanhempia kantamalla vettä ja puuta pyykinpesupäivinä. Kotona oli käytössä polttomoorilla toimiva pesukone. Tirrosta perhe muutti Sieppiin ja jonkun aikaa asutiiin myös Heikkilän talossa. Riutulassa oli kansakoulu ja asuntola. Saamenkielen käyttöä ei oikein suvaittu, kun pelättiin että lapset juonittelevat. Rangaistukseksi saamenkielen käytöstä sai tunnin sänkyarestia. Kansalaiskoulun Jouni kävi Inarissa ja sieltä päästyään hän meni metsätöihin. Tuohon aikaan ostettiin myös käpyjä, joita keräämällä pääsi hyviin tienesteihin. Ensimmäisen mopon Jouni hankki Vasko-Jussilta. Sillä oli mukavaa kaasutella Inariin. Televisiota käytiin katsomassa Sammelin ja Airamon taloissa.
creator: Mattus, Jouni
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/2044
contributor: Korppila, Marja
coverage: 31:04

Lasten leikit ja kotityöt
subject: Törmänen
subject: Alajoki
subject: koulunkäynti
subject: leikit
subject: ulkoleikit
subject: kotityö
description: Lasten tehtävänä oli auttaa vanhempia kotitöiden teossa, veden ja puun kannossa, lehmien lypsyssä sekä lehtikerppujen ja heinänteossa. Työn lomassa käytiin koulua ja leikittiin etupäässä ulkoleikkejä. Myrkkyroona, ruutupelit, piilosillaolo, könkkä ja hyppylauta olivat suosittuja leikkejä. Leikkikaverit löytyivät omasta pihasta, sillä perheet olivat suuria.
creator: Rajala, Aini Amanda
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/178
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 09:29

Laura-täti
subject: Inarin Kirkonkylä
subject: Lehtola, Laura (Laura-täti)
description: Laura-täti reissasi paljon ja hänen saapumisensa oli aina aavistettavissa, toteaa Matti Lehtola, joka muistelee tätinsä elämää. Asuinpaikkojakin oli peräti neljä, jotka vaihtelivat vuodenajan mukaan.
creator: Lehtola, Matti (Vilho Matti Tapani)
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1751
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 02:35

Lemmenjoen kultaa ja jalokiviä
subject: Marasto
subject: Jäkäläpää
subject: Kuivakuru
subject: Miessijoki
subject: Lemmenjoki
subject: Angeli
subject: Siikajärvi
subject: Pihlajakuru
subject: Morgamoja
subject: Korppila, Urho
subject: Wasko, Jouni
subject: Loppukaarre
subject: Ruokanen
subject: Tirron, Jouni ks. Wasko Jouni
subject: Merenluoto, Kari
subject: Turkka, Pekka
subject: Kangasniemi, Väinö
description: Savottojen loppuessa kesäajaksi Pekka lähtee kullankaivuuseen Wasko Jounin ja Korppilan Urhon kanssa. Ensimmäisenä kesänä kaivuu aloitetaan Marastosta, josta siirrytään Jäkäläpäälle Pehkosen ojana tunnettuun paikkaan. Lopulta he päätyvät Loppukaarteen valtaukselle, jossa saavat luvan kaivuuseen, mutta ehtona on, että Pekka ja Urho rakentavat kämpän. Se valmistuukin seuraavana kesänä. Kultaa tulee mukavasti Ensimmäisen kesän uurastuksen tuloksena kultaa on jo 500-600 g, jota Urho lähtee myymään. Kaivajien palkkio ensimmäisen vuoden saaliista jää niukanpuoleiseksi, mutta seuraavina kesinä kullanmyynti onnistuu ja päiväpalkoista tulee hyviä. Pekan mukaan kulta on tarttunut vanhoihin uomiin rinteille ja erityisen hyvä kaivuualue on Lemmenjoki, Jäkäläpää Miessin kolmio. Suurin Pekan saama hippu on painanut 34 g. Pysyväksi muistoksi kullasta on jäänyt äidin vihkisormus. Kulta-alueilla oli runsaasti myös erilaisia jalokiviä kuten korundeja ja granaatteja. Niitä ei osattu ottaa tuolloin talteen ja arvokkaat kivet jäivät maastoon.
creator: Morottaja, Pekka
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1460
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 22:26

Lemmenjoki
subject: Lemmenjoki
subject: Njurgalahti
subject: poronhoito
subject: kullanhuuhdonta
subject: turismi
description: Ruska-aika Lemmenjoella on kiireistä aikaa, turistit ovat löytäneet Lemmenjoen. Suurin osa matkailijoista käy päiväseltään veneellä reissun Kultasatamassa. Turismi, poronhoito ja kullanhuuhdonta sopivat hyvin samalle paikkakunnalle kun yhteisymmärrystä löytyy, joskin paliskunnan alueella esiintyy myös eriäviä mielipiteitä asioista.
creator: Jomppanen, Olavi
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1659
contributor: Partanen, Seppo J.
contributor: Timonen, Martti
coverage: 08:32

Linnunpyynti, savottatarvikkeiden kuljetus Ahvenjärvelle
subject: Syväjärvi
subject: Martinkämppä
subject: Rahajärvi
subject: Kirakkajokisuu
subject: Akujärvi
subject: Ahvenjärvi
subject: Hammasjärvi
subject: Seppänen
subject: Rahkola
description: Leimauksen yhteydessä oli toisinaan mahdollisuus myös pyytää metsän riistaa. Hyvällä lintukoiralla saattoi saada useampia lintuja kerralla. Svante Kangas kertoo myös rakennustarvikkeiden kuljetuksesta Ukonjärven Martinkämpältä Rahajärven kautta Ahvenjärvelle lähelle Hammasjärveä.
creator: Kangas, Svante
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1080
contributor: Salo, Martti
coverage: 04:16

Lohen nousu Lutto- ja Suomujokeen
subject: Kattajärvi
subject: Nangujärvi
subject: Hirvasvuopaja
subject: Kiviniemi, Johan Petter (Jussapekka)
subject: Kiviniemi, Yrjö Johannes (Hannes)
subject: Mannermaa, Kauko
subject: kalastus
subject: nuottakalastus
subject: verkkokalastus
subject: karhunpyynti
description: Matti Huru kertoo kalastuksesta ja luontaistaloudesta, jota harjoitettiin Kattajärvellä alkuaan Ruukinpirtin maisemissa, jonne hänen vanhempansa olivat asettuneet asumaan v. 1921. Luttojoki lähivesistöineen oli kalarikasta aluetta aina metsäautotieverkoston rakentamiseen saakka. Kalastusta harjoitettiin verkoilla, nuottaamalla, tuulastamalla ja heittokalastamalla. Saalismäärät olivat runsaita ja kalat suurikokoisia. Kalat säilöttiin suolaamalla pyttyihin ja näin saatiin särvintä talvea varten. Kalajuttujen lomassa Matti Huru intoutuu muistelemaan myös ensimmäistä ja viimeistä karhunmetsästyskokemustaan.
creator: Huru, Matti
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1630
contributor: Pautamo, Jarmo
coverage: 62:21

Lohenpyynti Petsamovuonossa
subject: Petsamovuono
subject: Petsamo
subject: Gemoff, Jyrki
subject: Sergejeff, Taneli
subject: kiilanuotta
subject: lohi
subject: kalastus
subject: nuottakalastus
subject: kolttasaamelaiset
description: Lohenpyynti on ollut hyvin tärkeä elinkeino Petsamossa. Kolttasaamelaisilla oli yksinoikeus pyytää lohta Petsamovuonossa. Vanhin pyyntimuoto oli harvalla eli suurisilmäisella verkolla pyynti. Harvallapyynti muistutti pesäpyyntiä ja siitä on ilmeisesti kehitetty myöhemmin käytetyn kiilanuotan rakenne.
creator: Sergejeff, Kiril
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1267
contributor: Nemtsinkoff-Körkkö, Tarja
coverage: 08:19

Lukkarikatekeetta Heikki Mattus, pula-aika 1917-1919
subject: Inari
subject: pula-ajat
subject: katekeetat
subject: vuosi 1918
description: Kunnan koulutoimi alkoi Inarissa vuonna 1902. Heikki Mattus oli lukkarikatekeetta, kiertävä opettaja jolla oli erinomaisen hyvä lauluääni. Vuosina 1917-1919 oli pula-aika, elintarvikkeita ei juuri ollut. Ihmiset elivät kalalla, marjoilla ja petäjällä. Kortilla sai "kaurankuoria", joista sihtaamalla sai jauhoja.
creator: Lehtola, Laura Leonoora
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1592
coverage: 18:28

Lumikiitäjä korvasi postinjakelun porolla ja veneellä
subject: Salminen, Oskari
subject: postimiehet
subject: postinjakelu
subject: lumikiitäjä
description: Posti-Matti saattoi ennakkoon sovituissa paikoissa jättää postia jopa puunhaaraan. Tämä herätti kanssamatkustajissa joskus ihmetystä. Postinkuljetus veneellä ja poroilla loppui 1954. Tämän jälkeen, ennen Sevettijärven tien valmistumista ja postiautoa, postia ja matkalaisia kuljetettiin lumikiitäjällä. Sitä kuljetti Oskari Salminen.
creator: Sarre, Anni
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/948
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 02:35

Lumilammin Väinö ja Ruottalan Eero
subject: Koppelo
subject: Lumilampi, Väinö
subject: Ruotsalainen, Eero
subject: sota-aika
subject: naiset
description: Lumilammen Väinö joutui kiipeliin naisten kanssa, häntä piiritti kolme naista. Kun hän meni naimisiin yhden kanssa, niin sisko tuli perässä. Ruottalan Eero alkoi tapailemaan tätä Aliisaa, siskoa ja meni naimisiin. Väinö oli naimisissa kuolemaansa saakka.
creator: Katajamaa, Aukusti
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1483
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 08:43

Luonnonlääkintämenetelmät ja elämänkierto
subject: Huuhkaja
subject: Törmänen
subject: Kittilä
subject: Sodankylä
subject: Inarin Kirkonkylä
subject: Kaalimaa
subject: Riestola, Maria
subject: Tanhua, Hanna
subject: Tanhua, Tuomas
subject: Punttila
subject: Laitinen
subject: Kyrö, Hermanni
subject: Mikkola, Maria
subject: Kiviniemi, Heikki
subject: kuppaus
subject: tuohenjulmu
subject: pihka
subject: parantajat
subject: luonnonparannus
subject: kansanlääkintä
subject: synnytys
subject: hautauspalvelu
subject: kuolema
description: 1900-luvun alussa Inarissa turvauduttiin vaivojen hoidossa luonnonmenetelmiin. Pihkaa käytettiin yleisesti haavan hoitoon ja hammassärkyyn. Tuohenjulmulla parannettiin pieniä haavoja ja sitä käytettiin myös ajoksen hoidossa. Lämpimään saaviin mentiin kun niveliä ja selkää särki. Kuppareita, lapsenpäästäjiä ja ruumiinpesijöitä oli joka kylässä. Jos jokin suurempi tauti yllätti niin silloin lähdettiin Kittilään tai Sodankylään lääkäriin. Inariin, nykyiseen Inarin Kirkonkylään saatiin ensimmäinen lääkäri vuonna 1919. Inarin kirkolla oli myös hautausmaa, jonne vainajat kuljetettiin haudattavaksi. Kuvassa Enok Niemelä vuonna 1926 "nuoren liivin aikana".
creator: Niemelä, Mikko Enok
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1343
contributor: Luostarinen, Usko
coverage: 14:56

Maalattiakämpät
subject: Kuivakuru
subject: Puhakka, Augusti
subject: savotat
subject: kämpät
description: Ensimmäiset savottakämpät olivat matalia ja kolme ensimmäistä hirsikertaa oli kaivettu maan sisälle. Kämpissä oli maalattia, joka oli lämpötaloudellisesti parempi ratkaisu kuin puulattiat. Seinät oli tiivistetty sammaleella. Joskus miehet repivät niitä irti, jotta ilmanvaihto saataisiin paremmaksi. Talvella ilmanvaihtoa oli liiankin kanssa, sillä aamulla miehet heräsivät pää kuurassa. Tästä asiasta myös valitettiin, kun kämppätarkastaja Augusti Puhakka saapui tarkastuskäynnille. Myöhemmin kämpät rakennetiin suuremmiksi, 8 x 8 kokoisiksi. Niihin sopi kolmekymmentä miestä ala- ja yläritsille. Kämpät lämpisivät aluksi piiseillä, mutta myöhemmin ne korvattiin kaminoilla. Maalattioistakin luovuttiin miesten vaatimuksesta.
creator: Törngvist, Dagmar
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/2006
contributor: Kreivi, Erkki
coverage: 10:35

Maalihevonen ja Kahman takuut
subject: Ivalo
subject: Kahma
subject: koulu
subject: rakentaminen
subject: hevonen
subject: savotat
description: Ivalossa rakennettiin koulua. Koululla oli hevosmies Karigasniemeltä, joka hoiti hevostaan huonosti, eikä koskaan pessyt sitä. Hevonen oli vaalea ja likaisena rumannäköinen. Niinpä pojat maalasivat hevosen eräänä yönä. Toisessa tarinassa Kahma yritti pitää savottaa, mutta ei kyennyt siihen. Savotta alkoi mennä konkurssiin eikä metsureiden palkkoja pystytty maksamaan.
creator: Portti, Kristian Lennart
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1497
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 07:01

Maanteitä, rahtia ja hupiajelua
subject: Nautsi
subject: Nautsijärvi
subject: Jänkkävaara
subject: Rönkkö, Tuomas
subject: kuorma-autoliikenne
subject: kuorma-autot
subject: kuorma-autonkuljettajat
subject: Rönkön kivi
description: Palokankaan veljeksillä Arvolla, Samulilla ja Tuomaksella oli kaikilla kuorma-autot, joita käytettiin 1930-luvun alkupuolella vain kesäisin. Talveksi autot laitettiin pukin päälle ja lähdettiin savottatöihin. Kuorma-autolla tehtiin myös hupiretkiä Inariin, Jänkkävaaraan ja tunturiin. Auton lavalla istuttiin kuin kyyhkyset orrella, eikä virkavalta puuttunut matkustamiseen. Tavarankuljetusreissuja tehtiin myös Petsamoon. Eräänä myöhäissyksynä Sammun auto levisi Nautsijärven jängän laidalle. Kyydissä olleet tavarat kuskattiin hevosilla Petsamoon ja kyytimies jäi korjaamaan autoa. Käsistään kätevä mies sai auton kuntoon ja pääsi takaisin kotiin.
creator: Palokangas, Samuli Fabian (Sammu)
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1341
contributor: Luostarinen, Usko
coverage: 15:05

Maantietöissä, kalastamassa Petsamossa
subject: Petsamo
subject: tienrakennus
subject: kalastus
description: Petsamon tien rakentaminen kesti 40 vuotta. Tietä rakennettiin lapioilla ja hakuilla, apuna olivat hevoset ja kärryt.
creator: Nikula, Onni Armas
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1318
contributor: Rensujeff, Kaija
coverage: 05:54

Matkalla Kultalaan hirvenpyyntiin
subject: Kultala
subject: Hammastunturi
subject: Hammasjärvi
subject: Kaitamojärvi
subject: Veikko
subject: hirvi
subject: metsästys
subject: ruokamyrkytys
subject: mahataudit
description: Kertoja lähtee Veikon kanssa Kultalaan hirvenpyyntiin. Mukana on kaksi härkää ja reet, on rekikeli. Mukana on evästä, mutta yksi lenkkimakkara sattuu olemaan pilaantunut ja sen syömisestä seuraa kova vatsatauti ja matkanteko viivästyy. Lopulta miehet saavat ammuttua kaksi hirveä ja suunnattomalla vaivalla saavat kuljetettua lihat pois erämaasta. Hirvenpyyntireissu ei ollut helppo.
creator: Nikula, Lasse
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1506
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 14:05

Matti äijän kuru ja Morottajan kenttä
subject: Ukonjärvi
subject: Mattiäijä
subject: Morottaja, Juhani
subject: asuinpaikat
subject: 1800-luku
description: Tarinassa kerrotaan vanhoista asuinpaikoista. Vanhat asuinpaikat oli rakennettu vesistöiltä piiloon. Niitä ei vesillä liikkuja voinut nähdä, mutta niistä oli mahdollista seurata vesillä liikkujia.
creator: Markkanen, Kari
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1628
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 01:48

Matti ja Antti karhujahdissa
subject: Ruittuäytsi
subject: karhu
subject: metsästys
subject: karhunpyynti
description: Matti ja Antti olivat Ruittuäytsillä. Oli kevät ja suuria pälvipaikkoja. Matti näki unen, että he ampuivat viisi karhua. Kun Antti lähtee kävelemään, hän näkee useita karhuja kallion päällä makaamassa. Matti ja Antti saivat ammuttua neljä karhua, viides pääsi pakoon. Näin uni melkein toteutui.
creator: Morottaja, Pekka
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1507
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 03:27

Metsänhoitaja Aki Castrenin hankalus
subject: Sikovuono
subject: Castren, Aki
subject: Karppinen, Eenokki
subject: Sieppi, Eevertti
subject: savotat
description: Tarina kertoo metsänhoitaja Aki Castrenin tarkastusmatkasta savotalle.
creator: Arrela, Lauri
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1617
contributor: Kähkönen, Esko
coverage: 04:58

Metsäpalo, simpukoita ja savottamiehiä : loppuu kesken
subject: Luttojoki
subject: Kessi
subject: Törmänen
subject: Nanguniemi
subject: Nohkimaoja
subject: Kirakkajoki
subject: Suorsapää
subject: Ivalon majala
subject: Torkojoki
subject: "Pastori"
subject: "Punaniska"
subject: Lehtonen, Kalle (Isäntä-Lehtinen, Lehtokalle)
subject: metsäpalot
subject: sammutus
subject: savotat
subject: kalastus
subject: simpukat
description: Tarina kertoo kuinka savotoissa ja metsäpalojen sammutusreissuilla kalastettiin haukia joesta ja löydettiin simpukoita, raakkuja. Joku saattoi löytää helmenkin.
creator: Kangas, Svante
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1081
contributor: Salo, Martti
coverage: 06.31

Metsäpaloja ja tulvia, lehmät laitumelle
subject: Törmänen
subject: Huuhkaja
subject: metsäpalot
subject: tulvat
subject: lehmät
description: Talvet olivat lumisia ja kylmiä. Kesäaikaan oli kovia ukonilmoja, ukkonen sytytti runsaasti metsäpaloja. Sammutustyö oli raskasta. Sammutustyöhön oli miesten lähdettävä vaikka kesken omien heinätöiden. Tulvat olivat suuria ja kun jäät lähtivät liikkeelle joutuivat ihmiset ja karja siirtymään tulvan alta pois. Varsinkin Huuhkajan kylässä oli hätä tulvan takia.
creator: Lukkari, Selma
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1296
contributor: Nykänen, Irmeli
coverage: 07:20

Metsätöissä venäläisten vankien kanssa
subject: Solojärvi
subject: sotavangit
subject: vankileirit
subject: savotat
description: Esko Mannermaa muistelee kuinka hän aloitti metsurin uransa v. 1943 15-vuotiaana poikasena Solojärven metsätyömaalla. Työtehtävänä hänellä oli pääasiassa kuormien anto ja latvusten katkominen. Työmaalle lähdettiin syksyllä ja kotiin palattiin vasta vapun tienoilla. Puiden kaadosta huolehtivat venäläiset sotavangit, jotka tekivät ahneesti töitä ruokansa eteen. Vangit marssitettiin aamulla rivissä yhden vartijan valvomana päivittäiselle työmaalle, joka päättyi kello 15 maissa. Muona oli heikkoa niin metsureilla kuin vangeillakin. Ravintona oli pääasiassa laardikastiketta ja perunaa. Työvälineinä savotalla olivat justeerit. Inarin kunnassa asuvat savottamiehet saivat käyttöönsä työmaalle mennessään ruukin (Metsähallituksen) omistaman hevosen, jonka oli mahdollisuus ostaa itselleen työtä vastaan.
creator: Mannermaa, Esko
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1463
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 07:53

Metsätyön luonne, ankaruus ja kannattavuus
subject: metsätyöt
subject: metsurin työ
description: Haastattelun alussa Esko Mannermaa kuvaa nuoren miehen ensikosketusta savottatöihin ja saapumista savottakämppään jurojen savottajätkien joukkoon. Esko Mannermaa ja Vilho Mansikka-aho keskustelevat metsurin työn raskaudesta ja työmotivaatiosta. Tuottavuutta tarkastellaan lyhyellä tähtäimellä ja työntekijälläkin on usein mielessä vain tilipussi. Tästä on seurauksena metsureiden lyhyt työura, joka päättyy usein jo 40 -vuotiaana. Esko Mannermaan mielestä työssä pitäisi pitää taukoja ja huolehtia muutenkin omasta kunnosta.
creator: Mannermaa, Esko
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1462
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 08:44

Mikkolan Heikun ja Karisaaren Vihtorin hauet
subject: Petäjäsaaren vuopaja
subject: Mikkola, Heikki (Heikku) Rudolf
subject: Karisaari, Vihtori
subject: vetouistelu
subject: kalastus
description: Mikkolan Heikku sai aikoinaan niin suuren hauen, että hän tuli sitä Veskoniemeen näyttämään. Samalla hän oli kertonut kamppailusta kalan kanssa. Hauenpyytäjän herkkua olivat pää, suolet ja maksa. Samoin Karisaaren Vihtori sai tarpomalla suuren hauen, suolasi sen ja myi Inariin Nykäsen kauppaan.
creator: Mannermaa, Vilho (Aapo Vilho)
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1049
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 05:43

Mittamiehen ja metsurin työ
subject: puunkorjuu
subject: mittaus
subject: puunleimaus
subject: metsätyö
subject: metsurin työ
description: Metsurin työ on muuttunut paljon siitä kun kertoja aloitti poikasena metsätyöt. Saksimiehet, jotka hoitivat mittauksen vielä 1950-luvulla ovat jääneet historiaan ja metsurit hoitavat mittamiehen työt itse. Mittaamisessa on otettava huomioon monia asioita ja joskus sattuu virheitä, jos pinoon sattuu vaikkapa liikaa lahopuuta. Mannermaa oli piipahtanut 1970-luvulla myös Ruotsissa paperitehtaalla, mutta todennut ettei työ sovellu metsurin vapaaseen työrytmiin tottuneelle ja vesistöjen ääressä syntyneelle. Niinpä hän palasi takaisin metsurin hommiin. Raitis ilma ja oma vapaus ovat metsurin työn hyviä puolia.
creator: Mannermaa, Esko
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1464
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 12:50