Mittamiehenä Ulkuniemen savotalla
subject: Ulkuniemi
subject: Sammakkoniemi
subject: Tsarmivuono
subject: Kaikunuora
subject: Jääskö, Kalle
subject: Väisäs-Aapeli
subject: Ruokolais-Vikke
subject: Kangasniemi, Mikko
subject: savotat
subject: hakkuut
description: Aukusti Katajamaa hankki ensimmäisen poromerkkinsä työpalkallaan Kangasniemen Mikolta v. 1924. Poromiehen hommat saivat kuitenkin odottaa, sillä Aukusti joutui lähtemään isänsä avuksi Inarijärvellä sijaitseville savottatyömaille. Hän työskenteli ensiksi hevoshommissa, mutta siirtyi sittemmin mittamiehen hommiin. Puiden kaato tapahtui justeerilla ja mittaaminen metrimitalla ja nauhalla. Justeerit korvattiin pokasahalla kun Norjassa savotoilla työskennelleet toivat niitä Inariin 1923. Savottakämpät ja hevostallit olivat niin kylmiä että hevosten ruoka jäätyi ja kämpän lämmittäjäksi piti palkata yövahti.
creator: Katajamaa, Aukusti
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1475
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 13:17

Muistoja Koppelon vanhan koulun ajalta
subject: Koppelon koulu
subject: Ruottukka
subject: Paskaniemi
subject: Veskoniemi
subject: Hakosalo, Anna-Liisa
subject: Helli
subject: koulunkäynti
description: Haastateltava muistelee koulunkäyntiä Koppelon vanhalla koululla. Koulu sijaitsee Koppelon ja Veskoniemen kylien puolivälissä. Opettaja Hakosalo oli innostunut työstään ja piti koululaisille myös iltalinjaa, jossa paranneltiin opittuja tietoja ja taitoja. Hakosalo oli koulun pitkäaikainen opettaja.
creator: Mannermaa, Vilho (Aapo Vilho)
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1050
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 13:21

Muualta tulleita kullankaivajia
subject: Sotajoki
subject: Palsioja
subject: Ritakoski
subject: Ivalojoki
subject: Saijets, Sammeli
subject: kullankaivu
subject: kullankaivajat
description: Muualta tulleita kullankaivajia saattoi olla jopa enemmän kuin paikallisia. He viettivät Inarissa kesäkauden ja lähtivät usein talveksi kotiseuduilleen.
creator: Tanhua, Tuomas
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1309
coverage: 09:35

Myllärin puuronkeitto
subject: yliluonnolliset olennot
subject: paholainen
subject: ruoanvalmistus
subject: myllyt
description: "Oletko nähnyt suuta suurempaa?". "En, mutta oletko syönyt puuroa kuumempaa?". Näin sanaili mylläri pirulle, joka pyrki samalle puurokattilalle.
creator: Välitalo, Viljo
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/961
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 04:27

Myllykosken mylly
subject: Naajoki
subject: Haapakoski
subject: Keväjärvi
subject: Sievi
subject: Anttila, Alpe
subject: Kyrö, Hermanni
subject: Kukkala, Brynolf (Ryyne)
subject: Katajamaa
subject: Akujärvi
subject: Hanhivaara
subject: Marttila
subject: myllyt
subject: vesimyllyt
subject: ohran viljely
subject: osuuskunnat
description: "Inarin vilja oli paljon valkiampi kuin Keski-Suomen vehnä", muistelee Aarne Akujärvi Ylivieskan isäntien todenneen, kun he näkivät inarilaisten evakkotaipaleelle mukanaan tuomat ohrajauhot. Ohra jauhettiin akujärveläisten talollisten omistamassa vesimyllyssä, joka rakennettiin 1920-luvun alussa, ja jonka saksalaiset polttivat v. 1944. Myllynkivet olivat terävät ja lähes metrin halkasijaltaan. Mylly toimi osuuskuntaperiaatteella.
creator: Akujärvi, Aarne Mikael
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/959
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 06:48

Myllyt ja Venäjän matto
subject: Mustajärvi
subject: Vuostimojärvi
subject: Vuostimo-oja
subject: Romo-oja
subject: Romojärvi
subject: Koppelo
subject: Ivalo
subject: Veskoniemi
subject: vesimyllyt
subject: maanviljely
subject: ohran viljely
subject: myllyt
subject: 1920-luku
subject: leipävilja
subject: Venäjän matto
description: Ohran viljely oli Ivalojoen laaksossa 1920-luvulla hyvin yleistä. Lähes joka kylässä oli oma mylly, jossa jauhettiin vilja kotitarpeiksi. Suuret savottatyömaat ja tietyöt antoivat isännille tienestimahdollisuuksia kodin ulkopuolella ja niinpä ohrapeltojen kyntäminen jäi ja pellot kutistuivat pieniksi perunamaiksi. Ohra syrjäytyi Venäjältä tuoduilla 100 kiloisilla ruissäkeillä, joita kutsuttiin Venäjän matoiksi. Viljelyn loppumien teki myllyt tarpeettomiksi ja ne jäivät lahoamaan vesistöjen ääreen.
creator: Välitalo, Viljo
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/960
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 07:38

Myymäläauto ja Lehtosen kauppa
subject: Petsamo
subject: Ivalo
subject: Pitkäjärvi
subject: kauppa
subject: 1930-luku
subject: myymäläautot
description: Inarin ensimmäinen myymäläauto toimi 1930-luvulla. Se oli tavallinen kuorma-auto, johon aamulla lastattiin myytävät tavarat. Petsamossa oli uitto ja uittomiehille käytiin myymässä tavaraa. Matkalla poikettiin taloissa. Työaikoja ei varsinaisesti tunnettu, vaan kauppaa tehtiin tarpeen mukaan. Pitkäjärvi oli kauimmainen myyntipaikka.
creator: Paulavirta, Laura
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1338
contributor: Luostarinen, Usko
coverage: 11:52

Näätäverkolla ahmajahdissa
subject: Pyhävaara
subject: Kaitavaara
subject: Aapakuru
subject: ahma : pyynti
subject: pyynti
subject: metsästys
description: Näätänpyyntireissu vaihtui ahmanpyynniksi, kun koira yllätti munajahdissa olleen ahman. Hyvävainuinen koira ja Reino lähtivät jälistämään karkuunpäässyttä ahmaa. Välillä näytti, että ahma pääsi karkuun ja alettiin ruokatauolle. Koira oli kuitenkin levoton ja niin pyyntiä jatkettiin. Ahma löytyi kivenkolosta, jonne se oli piiloutunut. Pimeään luolaan ei ollut asiaa aseella, joten ahma piti saada esille piilostaan. Reino sytytti tulet ja vuorasi menoreiän näätäverkolla. Lopulta savustus tuotti tulosta ja ahma lähestyi verkkoa sähisten. Saaliiksi tuli komea urosahma, josta sai tapporahaa 1500 markkaa.
creator: Lahdenmäki, Reino Antero Noak
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/211
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 07:47

Nälkätalvena sairastettiin espanjantautia
subject: espanjantauti
subject: tartuntataudit
subject: nälkätalvi
subject: 1919-1920
description: Espanjantautia edeltävä kesä v. 1919 oli kylmä ja kuiva. Ruokavarat olivat niukkoja, sillä peruna ei kasvanut, eikä saatu kalaa tai riistaa. Seurauksena oli nälkätalvi v. 1919-1920. Armas Peltonen sairastui tulirokkoon ja espanjantautiin, joista molemmista hän selvisi hyvän peruskunnon ansiosta. Vaikka kahden taudin heikentämä nuorukainen oli nälkäinen, hänelle ei saanut antaa muuta ruokaa kuin kauravelliä. Espanjantautiin ei ollut lääkettä, mutta lääkäri neuvoi antamaan potilaille viinaryypyn.
creator: Peltonen, Armas
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1364
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 03:46

Nangujärven vankileirit
subject: Nangujärvi
subject: Saiholompolo
subject: Taimenojansuu
subject: Joutavalahti
subject: Kuivajärvi
subject: Könkäänjärvi
subject: Luton alue
subject: vankileirit
subject: sotavangit
description: Nangujärven ympäristössä toimi kolme vankileiriä, joihin oli sijoitettu toistasataa sotavankia ja kuusikymmentä muulia. Vangit työskentelivät metsätöissä ja puutavaran kuljettajina muulikolonnoissa. Osa vangeista menehtyi leirioloissa ja heidät haudattiin Nangujärven maastoon. Haudalle on pystytetty muistomerkki, josta käy ilmi kuolleiden lukumäärä.
creator: Huru, Matti
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1875
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 04:45

Nanguniemen hopeakäädyt osa1 : Korukätkön löytyminen
subject: Ivalo
subject: Nanguniemi
subject: Vienanmeri
subject: Inarijärvi
subject: Haavio, Martti
subject: Jomppanen, Tarmo
subject: Hartikainen, Arja
subject: Ojanlatva, Eija
subject: korut
subject: käädyt
subject: 1100-1200 -luku
subject: Saamelaismuseo
subject: hopea
subject: Hopeatie
subject: turkiskauppa
subject: vuonokuningas
subject: saaga
description: Seppo Saraspään jäkälänhakumatka muuttui jännittäväksi tapahtumaketjuksi, kun hänen käteensä osui outo esine. Löytö sai miehen vähäksi aikaa sekaisin, etenkin kun varovainen tunnustelu löydöksen ympäristössä osoitti, että käädyksi paljastuneen esineen lisäksi vastaavia esineitä olisi kiven kolossa useampiakin. Jäkäkänkeruu jäi ja löytäjä kiiruhti kotiinsa ilmoittamaan löydöstä ensimmäisenä mieleensä tulleeseen paikkaan, Saamelaismuseoon. Museonjohtaja Tarmo Jomppanen saapui pikimmiten vaimonsa kanssa Ivaloon Shellin baariin, jossa pyyheliinan sisällä olevaa esinettä tarkasteltiin. Korukätkö sai levätä rauhassa vielä kolme päivää, kun Seppo lähti aiemmin sovitulle riekonpyyntireissulle. Pyyntireissu meni kuitenkin mönkään, kun ajatukset pyörivät menneessä ja korujen kätkemisen syissä. Korujen arveltiin olevan arabianhopeaa ja ne olivat saattaneet kulkeutua Inariin Vienenmerelle päättyneen hopeareitin kautta.
creator: Saraspää, Seppo Juhani
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/74
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 12:46

Nanguniemen hopeakäädyt osa2 : Aarteen merkitys
subject: Nanguniemi
subject: Ivalo
subject: Kuusamo
subject: korut
subject: hopea
subject: käädyt
subject: muinaisjäännökset
subject: arkeologia
subject: kivikausi
description: Seppo Saraspää pohdiskelee hopeakäätyjen alkuperää ja palaa muistoissaan tunnelmiin, joita hän koki aarteen löydettyään. Monia kysymyksiä pyöri mielessä. Kuka korut oli kätkenyt ja miten ne olivat kulkeutuneet Inariin? Miksi juuri hän löysi korut? Inarin historia ja perinnemaailma avautui aivan uudella tavalla tänne muuttaneelle ja löytäjä tunsi ansainneensa kotipaikkaoikeuden aarteen löytymisen jälkeen.
creator: Saraspää, Seppo Juhani
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/75
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 08:32

Nanguniemen hopeakäädyt osa3 : Kymmenen minuutin miljonääri
subject: Nanguniemi
subject: Inari
subject: Torvinen, Markku
subject: Kotivuori, Hannu
subject: seidat
subject: muinaisjäännökset
subject: arkeologia
subject: hopea
subject: käädyt
description: Hopeakäätyjen löytyminen aiheutti melkoisen mediapyörityksen. Aarteen löytyminen kiinnosti suomalaismedian lisäksi myös norjalaisia tiedotusvälineitä. Aarteen arvoakin pohdittiin ihan asiantuntijavoimin ja löytäjä tunsi jossain vaiheessa olleensa kymmenen minuutin miljonääri. Yli sata vuotta maassa olleet esineet kuuluvat kuitenkin valtiolle ja löytäjä saa tyytyä jonkinlaiseen huomionosoitukseen. Saraspää muistelee, että hänen saamansa palkkio oli parhaasta päästä ja saadulla korvauksella olisi voinut hankkia käytetyn moottorikelkan. Löytöpaikkaa on tutkittu museoviraston toimesta ja asiantuntijat ovat arvelleet, että kätköpaikan lähettyvillä oleva kivi voisi täyttää seidan tunnusmerkit. Saraspään mielestä Nanguniemen hopeakätköä voisi hyödyntää myös matkailullisesti. Vaikka taloudellista hyötyä löydöksestä ei tullutkaan, Saraspää tuntee kokeneensa jotain ainutlaatuista, kun hän pisti kätensä luolaan. Tuntui siltä, kuin olisi kätellyt tuhannen vuoden takaista kätkijää.
creator: Saraspää, Seppo Juhani
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/76
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 12:36

Nanguniemen ja Rahajärven savotat
subject: Nanguniemi
subject: Rahajärvi
subject: Veskoniemi
subject: Inari
subject: Kessi
subject: Törmänen
subject: Ivalojoki
subject: Inarijärvi
subject: Paatsjoki
subject: Pasasjärvi
subject: Hammasjärvi
subject: Ukonjärvi
subject: Kirakkaköngäs
subject: Syväjärvi
subject: Pitkäsalmi
subject: Ahvenjärvi
subject: Keltikangas, Valter
subject: Räsänen
subject: Särkikangas
subject: Manner
subject: Grönlund, Ilmari
subject: savotat
subject: yhteismetsät
subject: metsänhoitajat
subject: 1930-luku
subject: uitto
description: Tarina kertoo Nanguniemen ja Rahajärven suurista savotoista 1930-luvulla, niiden suunnittelusta ja toteutuksesta, leimauksista ja uitoista.
creator: Kangas, Svante
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1082
contributor: Salo, Martti
coverage: 12:27

Nellimin Apinavaara -nimen syntytarina
subject: Apinavaara
subject: Kontosjärvi
subject: Sulkusjärvi
subject: Paavalintupa
subject: Paavalintupajärvi
subject: Paavalintupavaara
subject: Ilpisjärven kotasija
subject: Valle, Paavali
subject: Valle, Maria (Paavalin Maria)
subject: paikannimet
description: Sammeli Kuuva pohtii ihmisen kulttuurijälkien ja paikannimistön syntyä.
creator: Kuuva, Sammeli Antti
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1767
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 06:50

Nilla Kyrö perusti kaupan kultarahoilla
subject: Kyrönkylä
subject: Hangasoja
subject: Kultala
subject: Kyrö, Nilla
subject: Nillaäijä
subject: kullankaivu
description: Monet Kyrönkylän miehet rikastuivat ensimmäisen maailmansodan jälkeen kullankaivuulla. Erityisen onnekas oli Nilla Kyrö, joka rakensi saamillaan ansioilla aluksi ison talon ja sen jälkeen vielä kaupan. Kultaa löytyi erityisen paljon Hangasojalta, josta Nillaäijäkin otti osansa.
creator: Välitalo, Viljo
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/963
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 02:24

Noitasusi
subject: Kattajärvi
subject: Kolmoskoski
subject: Huru, Eino
subject: Hieta-Antti
subject: Huru, Niilo
subject: Lehmuslehti
subject: metsästys
subject: susi
description: Saksalaiset tavoittivat v. 1943 hukkaparin Nangujärvellä. He saivat kaadetuksi naarassuden, mutta uros pääsi karkuun. Tästä ovelasta, noitasudeksi kutsutusta eläimestä tuli Ivalon paliskunnalle varsinainen riesa, sillä se tappoi kymmeniä poroja. Sutta jahdattiin pyssyillä ja myrkyillä vuosikausia, kunnes vuonna 1952 hukan tie päättyi Matin virittämiin rautoihin Kolmoskoskella. Raudatkaan eivät pidättäneet sutta, mutta matkanteko hidastui ja lopulta sen kohtaloksi tuli ampuminen. Lääkäri Lehmuslehti kiinnostui suden tarinasta ja halusi ostaa nahan ja pääkallon itselleen. Kauppahinta oli peräti 15 000 markkaa, mutta ostaja maksoi mukisematta pyydetyn hinnan ja molemmat osapuolet olivat tyytyväisiä.
creator: Huru, Matti
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/2071
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 11:03

Norjan kauppaa, Inarin kansakoulu ja kirkko
subject: Inari
subject: Norja
subject: rakennukset
subject: kansakoulu
subject: kirkko
subject: kauppa
description: Ivalojokivarren asukkailla ei ollut joutoaikaa. Joutessaan he rakensivat veneitä, rekiä ja saaveja. Tuotteet myytiin Norjaan, mutta ne piti jättää keskentekoisiksi, joilloin niistä ei tarvinnut maksaa tullimaksua. Myös karvakenkiä myytiin.
creator: Tanhua, Tuomas
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1310
coverage: 07:26

Nuottausta ja koulukäyntiä
subject: Junnas
subject: Kettukoski
subject: Juutuanjoki
subject: Sikovuono
subject: Inkalahti
subject: Birgittalahti
subject: Martinkanava
subject: Valle, Maria
subject: Valle, Paavali
subject: Junnas, Hannu
subject: Junnas, Matti
subject: Korppila, Oskari
subject: Korppila, Matti
subject: Waenerberg, Uno
subject: Valle, Martti
subject: Itkonen, Tuomo
subject: Halme, Alina
subject: nuottakalastus
subject: kalastus
subject: koulunkäynti
subject: juurityöt
subject: juuriköysi
description: Männyn juurista valmistettiin juuriköyttä nuotan vetoköydeksi. Juuriköysi oli pehmeää ja kevyttä verrattuna Norjasta tuotuun karkeaan hamppuköyteen. Nuottaus oli jokapäiväistä puuhaa Inga Vallen kotona Sikovuonossa. Nuottaukseen osallistui koko perhe. Vain koira jätettiin rannalle. Nuottakalat kuivattiin kuivausvartaissa talvea varten. Taimenta saatiin pitkälläsiimalla ja saaliit myytiin etukäteen tilanneille. Koulua käytiin Inarissa kahdessa vuorossa, koska koulu oli yksiopettajainen ja käytössä oli vain yksi luokkahuone. Oli pikkukoulu ja isokoulu. Koulun yhteydessä oli lisäksi asuntola, jossa asuntolaoppilaille tarjottiin ruoat. Muut oppilaat toivat eväät kotoa. Opettaja Alina Halme oli mukava, eikä häntä tarvinnut pelätä, vaikka kielen kanssa oli joskus ongelmia. Monet oppilaista eivät osanneet kouluun tullessaan ollenkaan suomenkieltä.
creator: Valle, Inga
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1963
contributor: Airamo, Tuula
coverage: 31:09

Opettajana Ivalon ala-asteella
subject: Ivalon ala-aste
subject: Hyttinen, Tapio
subject: Lakotieva, Maarit
subject: koulunkäynti
subject: opettajat
subject: opettajuus
subject: opetus
description: Riitta Junttila teki pitkän työuran Ivalon ala-asteella alkuopetuksessa. Koulumaailmassa rajat ovat tärkeitä ja se, että kaikki opettajat noudattavat yhteisiä pelisääntöjä. Rehtorin tuki ja esimiestaidot ovat ensiarvoisen tärkeitä tulokselliselle opetustyölle.
creator: Junttila, Riitta Marjatta
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1771
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 12:05

Opiskelu opettajantyön taustalla
subject: Guttorm, Jooseppi
subject: Kärppä, Heikki
subject: Saijets, Anni
subject: Lehtola, Leevi
subject: Lehtola, Paavo
subject: Itkonen, Tuomo
subject: katekeetat
subject: opiskelu
subject: opetus
subject: kiertokoulu
description: Laura Lehtola toimi aluksi isänsä apuna pitämässä kiertokoulua lapsille. Kun tuli tieto alkavasta seminaarikurssista hän päätti lähteä opiskelemaan. Monien vaiheiden ja opiskelujen jälkeen Laura omistautui kiertokoulun opettajan työlle. Työ oli hänen kutsumuksensa.
creator: Lehtola, Laura Leonoora
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1602
coverage: 14:01

Oravanpyyntiä, helmenpyynnissä Petsamossa
subject: Luttojoki
subject: Kuivakoski
subject: Kolmosjoki
subject: Lounajoki
subject: Akkajoki
subject: Uusijoki
subject: Tippajoki
subject: Huhti, Heikki (Huhti-Heikki)
subject: Katajamaa, Aukku
subject: Katajamaa, Aukusti
subject: oravat
subject: metsästys
subject: helmenpyynti
subject: ketunmetsästys
subject: raakunpyynti
subject: huulihelmi
subject: pesähelmi
description: Eelis Peltosen molemmat tarinat ajoittuvat vuodelle 1936, joka oli ilmoiltaan varsin erikoinen. Kesä oli helteinen ja ensilumi satoi vasta joulukuun puolessa välissä. Haastattelun alussa Eelis kertoo kuinka hän nuorena miehenä seikkaili Inarin erämaissa oravan ja ketunpyynnissä. Matkalle lähdettiin marraskuun 3. päivä kotirannasta Koppelosta Manu Peltosen tekemällä Laatokkamallisella veneellä. Matkavarusteina olivat laavu, kirves, verkkoja ja jonkin verran kuivamuonaa. Metsästys oli tuottoisaa, sillä oravannahasta maksettiin parhaimmillaan 35 mk nahalta. Oravanpyynnin kulta-aikaa oli vuosien 1915-1930 välinen aika. Oravanpyyntiin osallistui aina kaksi miestä, ja he saivat parhaina päivinä jopa kaksikymmentä oravannahkaa. Myös ketunpyynnin salat hän oli oppinut isältään. Punaketun nahka oli arvossaan, sillä siitä maksettiin 800 mk. Hintavertailun vuoksi kerrottakoon, että 60 kg:n jauhosäkki maksoi tuohon aikaan 60 mk, kahvikilo 11 mk ja sokerikilo 2,50 mk. Toisessa tarinassa liikutaan helmenkeruumatkalla Luttojoen varsipuroilla Petsamossa. Matkakumppanina nuorella miehellä on helmenpyynnin salat hyvin tunteva ikämies Akku Katajamaa. Matkaan lähdettiin hevosella, jonka kyydissä kuljettiin Ruohojärvelle. Siitä matka jatkui koskia urhoollisesti laskien syvälle Petsamon kairaan. Vain Pikkukoski jätettiin väliin ja se ohitettiin venettä vetämällä. Helmenpyynnissä viivyttiin 1,5 kuukautta helteisessä ja sadettomassa säässä. Eväiden lisäksi ruokatarvetta hankittiin verkottamalla. Majoitusta varten kaksikko rakensi turvekammin, jossa oli vilpoisaa nukkua. Helmenkalastuksessa käytettiin apuna itserakennettuja raakkupihtejä. Eelis kahlasi puroissa ilman vaatteita ja kauhoi raakkuja esiin kaksin käsin. Raakkuja nostettiin tuhansia kappaleita, joista helmiä saatiin saaliiksi parisataa kappaletta. Helmet toimitettiin myyntiin Ivalon Majalle johtaja Janssonnille, joka kielitaitoisena ihmisenä möi helmet turisteille. Hinta vaihteli 500 - 2000 markan kappalehintaan. Eelis korostaa, …
creator: Peltonen, Eelis Arvi
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1349
contributor: Luostarinen, Usko
coverage: 45:31

Paavo von Pandy
subject: Inari
subject: Kultalahti
subject: Paavo, von Pandy
subject: ranskalaiset
subject: suomalaiset
subject: juomatavat
subject: hiihtoretket
subject: turistit
subject: kasvinviljely
subject: kulttuurierot
description: Tarina kertoo ranskalaisten hiihtoturistien vierailusta Paavo von Pandyn luona Kultalahdessa.
creator: Mannermaa, Vilho (Aapo Vilho)
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1062
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 09:39

Paluu evakosta takaisin Nellimiin
subject: Kemi
subject: Rovaniemi
subject: Vuotso
subject: Ivalo
subject: Nellim
subject: Rautaportti
subject: Nellimöjärvi
subject: Sulkusjärvi
subject: Sarre, Pekka
subject: Morottaja, Uula
subject: evakot
description: Näkymät paluumatkalla evakosta olivat ankeat. Kaikkialla oli sotaromua, sillat ja tiet olivat huonossa kunnossa ja talot poltettu. Poikasia kiinnosti tietysti ammukset, joita oli tien varsiin jääneissä laatikoissa. Reinokin keräsi lahjaksi saadun palttoon taskut täyteen panoksia kotiinviemisiksi. Kotona jouduttiin yöpymään aluksi saunoissa ja perunakellareissa. Kesällä saattoivat yöpyä myös taivasalla porontaljojen päällä.
creator: Lahdenmäki, Reino Antero Noak
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/234
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 08:21

Papin lehmät ja lukkarin lehmä
subject: Lappi
subject: lehmät
subject: papit
subject: lukkarit
description: Pappi saarnasi kirkossa, että kuka ainoansa antaa se kymmenkertaisesti palkitaan. Papilla oli kymmenen lehmää ja köyhällä lukkarilla yksi. Lukkari lahjoitti omansa pois ja tuli kymmenkertaisesti palkituksi, juuri kuten pappi oli saarnannut.
creator: Pokka, Eino
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1536
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 05:55

Parviaisen perunat, Castren ja Kekkonen
subject: Parviainen, Pekka
subject: Castren, Aki
subject: Kekkonen, Urho
subject: jälleenrakennus
subject: peruna
subject: kellarit
subject: metsänhoitajat
description: Tarina kertoo hakkuille tilatusta perunakuormasta, jolle ei löytynyt sopivaa kellaria. Oli talviaika ja osa perunakuormasta paleltui. Castren ja Kekkonen olivat opiskelukavereita ja huonoissa väleissä keskenään. Kekkosen kalareissuille ei aluemetsänhoitaja osallistunut.
creator: Arrela, Lauri
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1618
contributor: Kähkönen, Esko
coverage: 07:30

Pellinen, Magga Kitti ja Niila West
subject: Lemmenjoki
subject: Kitti, Magga
subject: Kangasniemi, Iivari
subject: Saijets, Aili
subject: Lehtola, Pentti
subject: West, Niila
subject: West, Uula
subject: saamen kieli
subject: varkaus
description: Pellinen murtautui Iivari Kangasniemen varastoon ja anasti aseen, kaikki patruunat ja ruokaa. Magga Kitti oli Kangasniemellä piikana. Hän oli saamenkielinen, mutta osasi myös suomea. Joskus joku suomen sana oli kuitenkin hukassa. Tarina kertoo, että suurin osa saamenkielisistä ihmisistä osasi myös suomea. Westin Niila oli persoonallisuus, joka hallitsi pimeällä ja sumussa kulkemisen taidon.
creator: Nikula, Lauri
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1422
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 08:43

Pellisen takaa-ajo
subject: Talvitupa
subject: Inarin Kirkonkylä
subject: Etualan matkustajakoti
subject: Alakahrakuusi, Arska
subject: Pellinen, Jukka
subject: Kiiskinen, Lauri
subject: Linna, Kullervo
subject: Kotikangas, Heikki
subject: Luostarinen, Usko
subject: 1950-luku
subject: vangitseminen
subject: kullankaivajat
subject: etsintä
subject: rajavartijat
subject: pako
description: Pellisellä oli kesällä 1953 "iso pyörä lähtenyt heittämään". Etualan matkustajakodin vävy oli lähtenyt saattelemaan Morgamin latvoilta Pellistä hoitoon. Saattomatkalla Pellinen oli alkanut riehua matkustajakodissa ja puukottanut erästä isäntää, jonka jälkeen hän oli paennut. Karkumatkaa varten hän varasti aseen Iivari Kangasniemen mökistä ja lähti kohti etelää. Rajavartiosto sai virka-apupyynnön lähteä etsimään karkuria. Etujoukkoihin komennettiin Usko Luostarinen ja Arska Alakahrakuusi. Iltaa kohden etsintäjoukkoa täydennettiin siviileillä ja muulla virkavallalla. Rajalta saatiin myös koira apuun. Pellinen löytyi saman päivän iltana Talvituvan läheisyydessä sijanneesta savottakämpästä, jonne hän oli linnottautunut. Ammuskelun jälkeen Pellinen pakeni kämpältä ja sai lopulta kuollettavan osuman päähänsä. Iltayöstä selvisi, että Pellinen oli ampunut yhden takaa-ajoon osallistuneen. Tien varteen kuljetettiin siis kaksi ruumista. Uhrit piti saada kuljetettua Inariin ja koska tarvittavaa kalustoa ei ollut saatavilla, pysäytettiin ohikulkenut ruotsalainen linja-auto. Autosta löytyi ruotsia osaava matkustaja, säveltäjä Kullervo Linna, joka selosti hämmentyneelle kuljettajalle mistä oli kyse. Inarista ruumiit vietiin rajavartioston kuorma-autolla Ivaloon lääkärin tutkittavaksi.
creator: Luostarinen, Usko August
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1729
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 51:36

Perinteitä ja kalajuttuja Inarilta
subject: Jokisuunselkä
subject: Mutasaari
subject: Rohelmasaari
subject: Lahessaari
subject: Puolakka, Heikki Vihtori
subject: Puolakka, Tuomas Vesteri
subject: Kiviniemi, Matti Heribert (Junnu-Matti)
subject: Mutenia, Frans Toivo (Franssu)
subject: Peltonen, Armas
subject: Peltonen, Eelis
subject: Kiviniemi, Mikko Mikonpoika (Pikkumikki, Mikki)
subject: Kyrö, Onni Mikael
subject: Puolakka, Oiva Kauko
subject: kalastus
subject: nuottakalastus
subject: kalastusvälineet
subject: hauki
description: Keväisin kun Jokisuun selkä aukesi kaikki kynnelle kykenevät miehet ryntäsivät Koppelosta kalastamaan Jokisuulle. Kalastustukikohtina olivat Mustasaari, Lahessaari ja Rohelmasaari. Kalaa nuotattiin yleensä muutamia päiviä yhtä soittoa ja iltaisin kokoonnuttiin nuotion ääreen kertomaan kalastusjuttuja. Tuoretta kalaa piti saada keitettyä ennen kaakkurin huutoa jotta saatiin turvattua kesän kalaonni. Perinteisiin kuului myös vesilintujen munien syönti. Jotkut keräsivät linnun munia jopa työkseen. Suurimman kalan Jaakko oli nähnyt Hirvinuorassa Peskun lahdessa, kun hän oli ollut nuottaamassa isänsä kanssa. Nuotassa oli näyttänyt olevan keko, jolla oli kahvikupin kokoiset silmät. Keko osoittautui yli kaksi metriseksi haueksi, joka onnistui kuitenkin pakenemaan nuotan perältä. Isoja kaloja oli tullut myös saaliiksi asti. Suurin Jaakon saama taimen painoi perkattuna 11 kg 400 g ja monta kertaa karkuun päässyt ja lopulta saaliiksi saatu hauki yli 14 kiloa.
creator: Kyrö, Jaakko Anton Topias
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1697
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 18:21

Petsamossa ei tunnettu pula-aikaa
subject: Petsamo
subject: Kaakkuri
subject: kalastus
subject: marjanpoiminta
description: Haastateltava on syntynyt Petsamossa vuonna 1912 ja kotoisin Kaakkurin kylästä. Petsamossa oli hyvä asua, kalaa tuli hyvin, poimittiin marjoja ja sieniä, melkein joka talossa oli karjaa ja poroja. Norjasta saatiin muita ruoka-aineita. Kirkonmenoja oli kaksi kertaa viikossa.
creator: Arhipoff, Agrapina
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1234
contributor: Nemtsinkoff-Körkkö, Tarja
coverage: 11:13

Pikku-Mikin taikatemppuja
subject: Kuttura
subject: Ivalo
subject: Koppelo
subject: Kiviniemi, Mikko Mikonpoika (Pikkumikki, Mikki)
subject: Magga, Antti
subject: Mikkola, Juhani
description: Pikku-Mikkinä tunnettu Mikko Kiviniemi taisi monet silmänkääntötemput. Hän onki ahvenia kellarin luukusta ja sai piimän virtaamaan kamarin ovesta. Hän kiipesi heittämäänsä köyttä pitkin ilmaan, ainakin ihmiset näkivät tapahtuman hetken aikaa näin. Hän hauskutti lapsia viulunsoitannalla ja teki monta muuta taikatemppua. Pikku-Mikin poika muistelee ja hämmästelee isänsä tempauksia. Hän kertoo isän oppineen silmänkääntötaidot suomalaiselta ammattitaikurilta, joka saapui ketunpyyntiin paikkakunnalle. Pikku-Mikki ei suostunut opettamaan taitojaan jälkipolvelleen.
creator: Kiviniemi, Osmo
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1435
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 06:01

Pikku-Mikki
subject: Kiviniemi, Mikko Mikonpoika (Pikkumikki, Mikki)
subject: taikatemput
description: Pikku-Mikkillä oli erikoisia lahjoja. Hän osasi matkia elikoita ja ihmisiä, ja muuttua jopa kerrottavansa näköiseksi. Lisäksi hän hämmästytti ihmisiä silmänkääntö- ja taikatempuilla. Kerran Pikku-Mikki yritti ostaa luotolla kauppias Pekan-Juhanilta tavaraa. Kauppias ilmoitti, ettei hän myy luotolla, eikä vaihtotavaralla. Hetken päästä Pikku-Mikki ojensi kauppiaalle setelin ja niin kaupat tehtiin. Jonkun ajan kuluttua Pikku-Mikki palasi takaisin kauppiaan luo ja sanoi maksavansa edelliskerralla ostamansa tavarat. Kauppias totesi, että sinähän olet jo maksanut ostoksesi. Seteliä ruvettiin hakemaan kauppiaan rahakirstusta ja setelin sijasta löytyikin allakanlehti, jota kauppias oli luullut kaupantekohetkellä aidoksi rahaksi.
creator: Mannermaa, Vilho (Aapo Vilho)
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/576
contributor: Ruotsalainen, Pasi
coverage: 06:54

Porosta käytettiin kaikki
subject: poro
subject: ruokatalous
description: Poroa ei teurastettu pelkästään ruoan vuoksi vaan myös vaatteita ja kenkiä varten. Paras peski eli poroturkki saatiin, kun poro teurastettiin jo elokuussa. Poronverestä valmistettiin makkaroita ja kumpuksia eli verikakkuja. Rasvaista luuydintä keitettiin ja syötiin leivän päällä.
creator: Valle, Aili Maarit
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1073
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 06:44

Portin suku
subject: Sodankylä
subject: Porttikoski
subject: Porttilavaara
subject: Salmijärvi
subject: Kuotsjärvi
subject: Petsamo
subject: Portti,, suku
subject: Portti, Eino
subject: Mattila,, suku
subject: suvut
description: Portin suku on lähtöisin Sodankylän puolelta, Porttikoskelta. Suku on alunperin ollut Mattila, mutta muutettu Portiksi. Norjassa on paljon Portin sukua. Sinne ovat ihmiset menneet aikanaan, kun kalastukseen on tarvittu työväkeä myös Suomesta. Osa suomalaisista on jäänyt pysyvästi Norjaan.
creator: Portti, Kristian Lennart
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1495
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 06:24

Posti ja Petsamon asukkaat, savuvero ja savotta
subject: Petsamo
subject: Kittilä
subject: lehdet
subject: radio
subject: uitto
subject: savotat
subject: metsätyö
description: Petsamon asukkaat seurasivat aikaansa lehtien ja radion välityksellä. Haastateltavan perheeseen radio tuli välirauhan aikaan. Savottatöitä oli paljon, savotoille lähdettiin talvella joulun jälkeen. Kesällä oltiin uittotöissä.
creator: Tervaniemi, Maire
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1315
contributor: Rensujeff, Kaija
coverage: 08:34

Posti-Matin moottorinkorjuu
subject: Inarin Kirkonkylä
subject: Sevettijärvi
subject: Tsuolisvuono
subject: Kyynelvuono
subject: Inarijärvi
subject: Pisterinniemi
subject: Partakko
subject: Aikio, Matti (Posti-Matti)
subject: Lehtola, Laura (Laura-täti)
subject: Saijets, Martti
subject: Kaarret, Akseli
subject: Maje-Sammeli
description: Arrelan kuljettama Metsähallituksen vene oli rikkoutunut Inarijärvellä. Miehet olivat rantautuneet Suolisvuonoon Maje-Sammelin kämppäään venettä korjamaan. Kämpässä oli ollut Laura Lehtola odottelemassa Posti-Mattia, jonka piti viedä hänet Kyynelvuonoon kiertokoulun pitoon. Posti-Matti ryhtyi auttamaan moottorin korjauksessa. Homma keskeytyi, kun paikalle saapui Järvenpään isäntä ja veneessä ryhdyttiin pelaamaan sököä. Päivä vierähti kortin peluussa ja Laura huuteli vähän väliä kyydin perään. Matti oli aina vastannut, että hän korjaa ensin Arrelan moottorin. Lauran kyyditseminen siirtyi seuraavaan päivään ja lopulta päädyttiin vaihtamaan Posti-Matin moottorin mangneetti Metsähallituksen veneeseen ja Matin vene laitettiin hinaukseen.
creator: Arrela, Lauri
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1201
contributor: Nemtsinkoff-Körkkö, Tarja
coverage: 05:12

Postinkuljettajana Inarista Varpuniemeen
subject: Pakanajoki
subject: Supru
subject: Räkkijärvi
subject: Sevettijärvi
subject: Porsanger
subject: Aarniniemi
subject: Varpuniemi
subject: Lehtola, Laura (Laura-täti)
subject: postinjakelu
description: Kiertokoulumatkoilla sattui monenlaisia tapahtumia. Eräällä Norjan rajalle suuntautuvalla matkallaan Laura Lehtola joutui postinkuljettajan töihin. Samaan majapaikkaan, Supruun saapunut postimies kieltäytyi jatkamasta matkaa huonon kelin vuoksi ja pyysi josko Laura voisi menomatkallaan jakaa postin. Huono keli ei sitkasta katekeetta pysäyttänyt. Aamulla matka jatkui hiihtäen ja postikin tuli jaettua.
creator: Lehtola, Laura Leonoora
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1610
contributor: Nemtsinkoff-Körkkö, Tarja
coverage: 04:05

Pula-aika ja espanjantauti
subject: Törmänen
subject: Ivalo
subject: Inari
subject: espanjantauti
subject: tulirokko
subject: nälänhätä
subject: katovuodet
subject: 1918 - 1919
description: Ohraa viljeltiin Törmäsessä ja Ivalossa, paikoin se kasvoikin hyvin. Ohran puimiseen tarvittiin riihi. Katovuosina 1918 - 1919 perunakaan ei kasvanut ja jouduttiin lisäämään puusta jauhoa pettuleipään. Tulirokkoon ja espanjantautiin kuoli paljon ihmisiä.
creator: Tanhua, Tuomas
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1311
coverage: 11:43

Pumpuliajoa, Muurmannin rata, Arkangelissa
subject: Arkangeli
subject: Kantalahti
subject: Kuola
subject: Pullojärvi
subject: pumpulitiet
description: Aukusti Uusitalo kertoo aluksi miten keisarivallan aikaisia sotatarvikkeita kuljetettiin kolmea reittiä pitkin Suomeen. Aseet pakattiin pumpulipaaluihin ja ne kuljetettiin hevosella eteenpäin ensin Ivaloon ja sieltä Rovaniemelle. Työvoimaa värväävän välitysliikkeen avulla hän pestautui Murmannin ratatöihin. Työmaa oli kuitenkin aivan alkutekijöissään, joten hän hiihteli töiden etsinnässä pitkin Kuolan aluetta. Kantalahdesta hän hiihteli Petsamolaisten entiseen evakkopaikkaan Pullojärvelle ja sieltä takaisin Kantalahteen. Erilaisten työmaiden kautta hän päätyi Arkangeliin sahalle töihin. Kertoja kuvaa keisarivallanaikaista Arkangelia ainoaksi merikaupungiksi, jossa oli satamakaupungille ominaista elämää; merimiehiä, ravintoloita, tyttötaloja. Murmanskin kaupunkia ei vielä tuolloin oltu perustettu. Palkat olivat kehnot, joten elämän iloista ei päässyt nauttimaan. Sahalla oli työnantajan puolesta järjestetty asunnot ja ruokalat.
creator: Uusitalo, Aukusti
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1454
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 12:46

Purjeveneellä Inarin kirkolle
subject: Inari
subject: pyykinpesu
subject: veneet
subject: juhannus
subject: joulu
subject: kirkot
description: Kesäaikaan oli ihanaa päästä Koppelosta purjeveneellä Inarin kirkolle ja kirkkoon.
creator: Mikkola, Lilli
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1300
contributor: Nykänen, Irmeli
coverage: 05:47

Raakun leviäminen ja helmen kehittyminen
subject: helmenpyynti
subject: simpukat
description: Helmenpyytäjä kertoo simpukan syntymisestä, simpukkapopulaation leviämisestä ja helmen kehittymisestä. Ylävirassa koirassimpukat laskevat maitinsa alavirrassa olevien naarassimpukoiden hedelmöitettäväksi. Siksi raakkuyhdyskunta saattaa paikoin olla suuri neliömetriä kohti. Raakku leviää loisimalla alkiovaiheessa lohen, taimenen tai purotaimenen kiduksissa. Puhtaan veden kalat kuljettavat alkiot sitten ylävirtaan joskus latvavesiin saakka. Raakunalut kaivautuvat pohjaan ja kasvavat siellä. Helmen kehittyminen simpukan sisällä perustuu vaurioon, jonka simpukka on eläessään saanut. Tämän seurauksena hiekanjyvä joutuu helmiäiskalvolle ja simpukka alkaa kasvattaa jyvästä helmeä.
creator: Huru, Matti
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/995
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 06:10

Raakunpyyntialueet ja pyyntimenetelmät
subject: Suomujoki
subject: Muorravaarakkajoki
subject: helmenpyynti
subject: simpukat
description: Suomujoen vesistö on ollut otollinen jokihelmisimpukan kehittymiselle puhtautensa vuoksi. Matti on pyytänyt isänsä kanssa aikanaan nimenomaan Luttojoen ja Suomujoen vesistöissä. Raakkua pyydettiin raakkupihdeillä, jotkut koettivat onneaan haavilla ja raakkunuotalla. Raakkukiikareita valmistettiin vartavasten simpukoita varten. Isä, Erkki Huru, pyysi raakkuja 1918-1955 välisenä aikana ja Matti vuodesta 1936 vuoteen 1955, jolloin jokihelmisimpukka rauhoitettiin 4.maaliskuuta.
creator: Huru, Matti
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/996
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 06:17

Raha-Kaija ja järven osto
subject: Rahajärvi
subject: Inari
subject: Akujärvi
subject: Raha-Kaija
subject: kalastuspaikat
subject: kalastusoikeus
description: Pappi lähti kylästelemään Rahajärvelle, kun tiesi että siellä asui yksinäinen naisihminen. Kun ilta koitti niin Rahakaija lupasi lähteä viemään papin porokyydillä Inariin, kun oli itselläkin asiaa sinne. Hän pakkasi kuitenkin mukaan laavun, makaukset ja ruokaa. Kun tuli pimeä ja vielä lumisade laitettiin laavu ja jäätiin tulille yöksi. Saman vällyn alla oli tilaa molemmille. Vuoden päästä nainen palasi papin puheille sanoen että olet nyt minulle velkaa. Rahakaija sanoi tarvitsevansa järven kalastuspaikakseen, sillä hän kyllä pärjäisi tytön kanssa. Niin myös kävi.
creator: Katajamaa, Aukusti
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1476
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 05:48

Raja-Joosepin renki
subject: Akujärvi, Tauno
subject: rengit
subject: avioliitot
description: Raja-Joosepilla oli renkinä kolttapoika. Renki haki itselleen vaimon. Raja-Jooseppi sanoi, että te ette sovi toisillenne ja he sitten erosivat. Vaimo jäi Raja-Joosepin haltuun. Joosepille tuli pororengiksi Akujärven Tauno, joka rakastui kolttapojan entiseen vaimoon ja meni naimisiin tämän kanssa. He saivat kaksi poikaa. Sitten tulivat saksalaiset ja vaimo alkoi riiaamaan heidän kanssaan ja sai myös lapsen saksalaisen kanssa. Tauno otti eron. Vaimo meni evakkoreissulla taas naimisiin ja jäi sille reissulleen.
creator: Katajamaa, Aukusti
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1484
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 03:23

Raja-Jooseppi ja Huhti-Heikki
subject: Suomujoki
subject: Rajajooseppi
subject: Sodankylä
subject: Lounajärvi
subject: Petsamo
subject: Huhti, Heikki (Huhti-Heikki)
subject: Tiltu
subject: Keltikangas, Valter
description: Metsäpalon sammuttamisen jälkeen Svante saapuu porukoineen Rajajooseppiin. Näin hän tapasi Raja-Joosepin ja Tiltun ensimmäisen kerran. Muistiin on jäänyt Tiltun tekemä peti aitan ylävintille ja villavanttuut. Huhti-Heikin kertoja tapasi Inarijärvellä taimenenpyynnissä. Heikki kertoi lohenpyynnistään Kanadassa.
creator: Kangas, Svante
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1087
contributor: Salo, Martti
coverage: 09:56

Ranta-Mari ja Mörö-Mari
subject: Inari
subject: Ranta-Mari
subject: Mörö-Mari
description: Ranta-Mari oli kahvilanpitäjä ja kova työihminen. Hänellä oli useita piikoja töissä. Mörö-Mari oli yksi heistä.
creator: Nikula, Valto
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1521
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 06:30

Ranta-Marin riisipuuro ja riiuumiehet
subject: Inari
subject: Ranta, Mari
subject: Kokko, Heikki
subject: Alho
subject: Talvitie
subject: puuro
subject: seurustelu
subject: baarit
description: Kertoja meni äijän eli isän kanssa baariin. Isä ilmoitti, että nyt hän haluaa riisipuuron ja lihapullat. Riisipuuro tuli, mutta puuron alta löytyi perunankuoria ja lihanpaloja. Mari kutsuttiin paikalle. Hän kauhistui, koska annos oli tarkoitettu koiralle eikä asiakkaille ja toimitti uuden puuroannoksen tilalle. Kyseessä oli inhimillinen erehdys. Marilla oli riiuumiehiä, Alho ja Talvitie, isokokoisia kulkumiehiä, mutta heillä ei ollut sitoutumisen halua. Lopulta Kokko Heikki osti kullalla isännän paikan.
creator: Nikula, Lauri
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1423
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 06:20

Repullinen poronkorvia
subject: Anteri
subject: Ruopimapää
subject: Luirojärvi
subject: Snellmannin kämppä
subject: Luttojoki
subject: Suomujoki
subject: Rajajooseppi
subject: Ahvenjärven kämppä
subject: Kiertämäpäät
subject: Käyräniemi, Vasko
description: Metsästysreissuilla voi törmätä kaikenlaisiin tilaanteisiin. Reilu viisikymmentä vuotta sitten Venäjän puolella oli sattunut ilmeisesti joku onnettomuus, sillä Suomujoen varsi ja Lutto olivat täynnä poron raatoja. Reino keräsi metsästyskaverinsa kanssa korvamerkkejä reput täyteen jotta poromiehet saisivat korvauksen menehtyneistä poroista. Paluumatka kotiin järjestyi, kun lähellä olleelle savottatyömaalle saapui taksi, jonka kyydissä metsästäjät pääsivät reppuineen kylille.
creator: Lahdenmäki, Reino Antero Noak
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/220
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 04:03

Rieston Jaakon ennustus, kullankaivajat ja Hunajanpisaranniemi
subject: Ivalojoki
subject: Hunajanpisaranniemi
subject: Sompio
subject: Rieston, Jaakko
subject: Törmänen, Tuomas
subject: Niemelä, Mikko
subject: Kyrö, Nilla
subject: kullankaivu
subject: ennustaminen
description: Rieston Jaakko oli selvännäkijä Sompiosta. Hän ennusti Tuomas Törmäselle, että tämän tuleva vaimo löytyisi hyvinkin läheltä ja olisi lappalainen. Tuomas ei ennustuksesta innostunut. Ennustus kuitenkin kävi toteen.
creator: Tanhua, Tuomas
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1308
coverage: 06:32

Riutulaan töihin 30 markan kuukausipalkalla
subject: Riutula
subject: Inari
subject: Elsa-täti
subject: lastenkodit
description: Haastateltava tuli töihin Riutulaan etelästä. Matka perille oli hankala, mutta itse paikka oli kaunis ja viehättävä. Riutulassa ei tunnettu työaikoja, töitä tehtiin paljon ja työtehtävät olivat moninaisia. Toisaalta osattiin myös palkita, esimerkiksi harvoina vapaapäivinä tuotiin kahvit sänkyyn. Palkkaa saatiin kolmekymmentä markkaa kuukaudessa. Henkilökunta oli kuin yhtä perhettä. Riutulan ovet olivat aina auki yötä päivää.
creator: Norback, Lea
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1554
coverage: 16:45