Aurinkolaivan kyydissä Inarijärvellä
subject: Inarijärvi
subject: Koppelo
subject: Inarin Kirkonkylä
subject: Kiviniemi, Matti Heribert (Junnu-Matti)
subject: matkailu
subject: matkailureitit
subject: sisävesiliikenne
subject: laivat
subject: Suomen Matkailuliitto
subject: Aurinkolaiva
description: Isoisäni Matti Kiviniemi toimi Aurinkolaivan kapteenina ja minäkin pääsin Armin kanssa monesti laivamatkalle. Sisävesiliikenteeseen rakennettu laiva oli tuotu etelästä. Laivaliikennöintiä varten Junnu-Matin rantaan oli rakennettu tie ja laituri. Matkustajat tuotiin Koppeloon linja-autolla ja he jatkoivat laivalla matkantekoa Inarin kirkonkylään, jossa ruokailtiin ja yövyttiin. Matkustajat toivat tuulahduksen muualta maailmasta ja maailmakuva avartui muutenkin, kun pääsin käymään Inarissa asti, toteaa Pirkko Afanasjeff. Aurinkolaiva oli Suomen Matkailuliiton omaisuutta ja se lopetti toimintansa muutaman vuoden kokeilun jälkeen.
creator: Afanasjeff, Pirkko Eila Mirjami
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/274
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 04:19

Isoisä keräsi väkeä heinäntekoon
subject: Junnu-Matti
subject: Koppelo
subject: Kiviniemi, Matti Heribert (Junnu-Matti)
subject: Kiviniemi, Johan Matias Mikonpoika
subject: osuuskunnat
subject: Koppelon sonniosuuskunta
subject: heinänkorjuu
subject: kotityö
description: Junnu-Matti oli kalastaja ja poromies, jolla oli paljon lapsia. Lisäsärvintä talouteen saatiin mm. karjanpidosta. Talossa oli lehmiä, lampaita ja kylän yhteinen sonni. Kotieläimet vietiin kesäksi saariin, joissa ne saivat olla vapaina syksyyn asti. Heinänteon aikaan koko törmä oli täynnä heinäntekijöitä, joita haalittiin ympäri pitäjää. Heinät niitettiin hevosella, mutta ojanreunojen niittämiseen tarvittiin käsipareja. Heinää jouduttiin myös ostamaan Ivalosta ja venekuljetuksissa sattui joskus haavereita.
creator: Afanasjeff, Pirkko Eila Mirjami
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/276
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 06:22

Junnun Matin talo oli Koppelon kylän keskuspaikka
subject: Koppelo
subject: Kiviniemi, Matti Heribert (Junnu-Matti)
subject: Kiviniemi, Selma
subject: Sarre, Matti
subject: postinjakelu
subject: posti
subject: kauppa
subject: kotielämä
subject: kotityö
description: Junnu-Matin talo oli Koppelon kylän keskus, jossa hoidettiin posti- , puhelin- ja kauppa-asiat. Talossa asui paljon oman suvun väkeä, mutta ovet olivat silti avoinna kulkijoille, jotka saivat yöpyä ja ruokailla talossa. Runsaasta väkimäärästä huolimatta talossa vallitsi sopu ja järjestys. Junnu-Matti oli vanhanajan patriootti, jonka ei tarvinnut korottaa ääntä, pelkkä katse riitti hiljentämään hälinöivät lapset. Postinhakureissuilla isännät intoutuivat toisinaan tarinointiin ja silloin talon isännälläkin oli nauru herkässä.
creator: Afanasjeff, Pirkko Eila Mirjami
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/277
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 08:10

Inarijärven kalareissuilla hullaannuttiin mielikuvitusleikkeihin
subject: Inarijärvi
subject: Nuoran-Juhani
subject: Naukulahti
subject: kalastus
description: Pirkon isoisällä oli kalamaja Naukulahdessa, jonne mennessä poikettiin useasti Nuoran-Juhanissa. Lapsetkin pääsivät mukaan jopa viikon kestäville kalareissuille. Tytöille se oli mukavaa vaihtelua, sillä he saivat kuljeksia vapaina luonnonhelmassa ja päästää mielikuvitusleikit valloilleen. Pojat sen sijaan joutuivat soutumiehiksi ja kalanvirutukseen.
creator: Afanasjeff, Pirkko Eila Mirjami
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/281
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 03:47

Koppelon ponttoonilla oli monta käyttöä
subject: Partakko
subject: Tsuolisvuono
subject: Inarijärvi
subject: Koppelo
subject: Junnu-Matti
subject: Sevettijärvi
subject: Kiviniemi, Matti (Juho Matti) (Pikku-Matti)
subject: Aro, Pirkko
subject: vesikuljetus
subject: vesikulkuneuvot
subject: ponttoonit
subject: 1950-luku
description: Koppelon kyläläisten yhteisellä ponttoonilla oli monta käyttöä. Sillä kuskattiin kotieläimet ja niittokoneet kesäisin saariin. Sitä käytettiin Sevettijärven koulun rakennustarvikkeiden ja tienrakennustarpeiden kuljettamiseen sekä kalanpoikasten istuttamiseen Inarijärveen. Ponttooni palveli myös matkailijoita. Kansanedustaja Pirkko Aro kulki monena kesänä miehensä kanssa ponttoonin kyydissä pitkin Inarijärveä. Kuljettajana toimi Pirkon isä, Pikku-Matti.
creator: Afanasjeff, Pirkko Eila Mirjami
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/283
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 05:59

Kantopostia Inarista pohjoiseen
subject: Inarin Kirkonkylä
subject: Angeli
subject: Riutula
subject: Utsjoki
subject: Waenerberg, Uno
subject: postinjakelu
subject: postiliikenne
subject: tienrakennus
subject: saamelaiset
subject: 1930-luku
description: Uno Waenerberg vastasi postin kuljettamisesta Ivalosta Inariin. Inarista posti jaettiin kantopostina eteenpäin. Työhön tarvittiin kymmenkunta miestä kesäaikaan. Talvella postia kuljetettiin poroilla, jolloin miehiä tarvittiin vähemmän. Aholan kotiin tuli Peräpohjalainen-lehti, jonka nimi muuttui myöhemmin Pohjolan Sanomaksi. Aholan mielestä Peräpohjola nimi kuvaa hyvin aluetta Sodankylästä etelään. Ahola ottaa kantaa myös saamenpuvun käyttöön ja muistelee tienrakennusta Inarin kirkolle v. 1930.
creator: Ahola, Yrjö Kristian
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1187
contributor: Nemtsinkoff-Körkkö, Tarja
coverage: 04:53

Iijärven asuttajat
subject: Iijärvi
subject: Aikio, Uula
subject: Aikio, Juhani
subject: poronhoito
subject: asutustoiminta
description: Heikki Aikio oli Iijärven viimeinen vakituinen asukas. Nyt paikka on jäänyt kesäasujien käyttöön. Iijärveltä on löytynyt nelijalkaisia aittoja, joiden arvellaan olleen aiemmin järven rannalla asuneiden norjalaisten perua. Isänisä Juhani Aikio muutti Pyhäjärveltä Iijärvelle 1880-luvulla. Heikin isä, Uula Aikio, on hänen poikiaan. Uula Aikion perheessä oli kymmenen lasta, joista kolme vanhimmasta päästä olevaa poikaa jäi asumaan Iijärvelle. Elanto saatiin poronhoidosta, metsästyksestä ja karjanpidosta. Kotona viljeltiin myös perunaa. Tie Iijävelle rakennettiin vuonna 1972.
creator: Aikio, Heikki
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1830
contributor: Heinonen, Eeva
coverage: 10:11

Vallesmannin pulloraito: ääninäyte
creator: Aikio, Sammeli Aleksanteri (Laulu-Sammeli)
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1814
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 00:41

Myllykosken mylly
subject: Naajoki
subject: Haapakoski
subject: Keväjärvi
subject: Sievi
subject: Anttila, Alpe
subject: Kyrö, Hermanni
subject: Kukkala, Brynolf (Ryyne)
subject: Katajamaa
subject: Akujärvi
subject: Hanhivaara
subject: Marttila
subject: myllyt
subject: vesimyllyt
subject: ohran viljely
subject: osuuskunnat
description: "Inarin vilja oli paljon valkiampi kuin Keski-Suomen vehnä", muistelee Aarne Akujärvi Ylivieskan isäntien todenneen, kun he näkivät inarilaisten evakkotaipaleelle mukanaan tuomat ohrajauhot. Ohra jauhettiin akujärveläisten talollisten omistamassa vesimyllyssä, joka rakennettiin 1920-luvun alussa, ja jonka saksalaiset polttivat v. 1944. Myllynkivet olivat terävät ja lähes metrin halkasijaltaan. Mylly toimi osuuskuntaperiaatteella.
creator: Akujärvi, Aarne Mikael
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/959
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 06:48

Korukivien seulontaa Lemmenjoella
subject: Puskujoki
subject: Lemmenjoki
subject: korukivet
subject: korundit
subject: jalokivet
description: Kultaseppä Aarne Alhonen on sikäli erikoinen kullankaivaja, ettei hän etsi Lemmenjoelta kultaa vaan korukiviä. Kesät kuluvat vanhojen kullankaivuupaikkojen seulonnassa ja kivien lisäksi jokunen kultahippukin on tarttunut lapioon. Lapin korukivistä tehdyt korut ovat aitoja, mutta hinnaltaan aliarvostettuja ulkolaisiin synteettisiin kivistä tehtyihin koruihin verrattuna. Alhonen pitää kesäisin tukikohtanaan Puskujoen kämppää.
creator: Alhonen, Aarne
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1658
contributor: Partanen, Seppo J.
contributor: Timonen, Martti
coverage: 07:04

Petsamossa ei tunnettu pula-aikaa
subject: Petsamo
subject: Kaakkuri
subject: kalastus
subject: marjanpoiminta
description: Haastateltava on syntynyt Petsamossa vuonna 1912 ja kotoisin Kaakkurin kylästä. Petsamossa oli hyvä asua, kalaa tuli hyvin, poimittiin marjoja ja sieniä, melkein joka talossa oli karjaa ja poroja. Norjasta saatiin muita ruoka-aineita. Kirkonmenoja oli kaksi kertaa viikossa.
creator: Arhipoff, Agrapina
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1234
contributor: Nemtsinkoff-Körkkö, Tarja
coverage: 11:13

Posti-Matin moottorinkorjuu
subject: Inarin Kirkonkylä
subject: Sevettijärvi
subject: Tsuolisvuono
subject: Kyynelvuono
subject: Inarijärvi
subject: Pisterinniemi
subject: Partakko
subject: Aikio, Matti (Posti-Matti)
subject: Lehtola, Laura (Laura-täti)
subject: Saijets, Martti
subject: Kaarret, Akseli
subject: Maje-Sammeli
description: Arrelan kuljettama Metsähallituksen vene oli rikkoutunut Inarijärvellä. Miehet olivat rantautuneet Suolisvuonoon Maje-Sammelin kämppäään venettä korjamaan. Kämpässä oli ollut Laura Lehtola odottelemassa Posti-Mattia, jonka piti viedä hänet Kyynelvuonoon kiertokoulun pitoon. Posti-Matti ryhtyi auttamaan moottorin korjauksessa. Homma keskeytyi, kun paikalle saapui Järvenpään isäntä ja veneessä ryhdyttiin pelaamaan sököä. Päivä vierähti kortin peluussa ja Laura huuteli vähän väliä kyydin perään. Matti oli aina vastannut, että hän korjaa ensin Arrelan moottorin. Lauran kyyditseminen siirtyi seuraavaan päivään ja lopulta päädyttiin vaihtamaan Posti-Matin moottorin mangneetti Metsähallituksen veneeseen ja Matin vene laitettiin hinaukseen.
creator: Arrela, Lauri
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1201
contributor: Nemtsinkoff-Körkkö, Tarja
coverage: 05:12

Aki Castren
subject: Ilkiävaara
subject: Angeli
subject: Kompromissi-Mattila
subject: savotat
subject: Ilkiävaaran savotta
subject: hakkuut
description: Metsänhoitaja Aki Castren oli omapäinen eikä kuunnellut toisten ohjeita. Piittaamattomuus aiheutti metsänhoitajalle mm. vakavan vilustumisen Tenolla ja Ilkiävaaran savottatyömaan työnjohdon menettämisen.
creator: Arrela, Lauri
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1614
contributor: Kähkönen, Esko
coverage: 04:53

Akin kantamukset ja Ailin kämppä
subject: Konesjärvi
subject: metsänhoitaja, Piispanen
subject: metsänhoitaja, Uusvaara
subject: Castren, Aki
description: Metsänhoitaja Castren testaa Arrelan metsästysohjeiden noudattamista ja kehuskelee taakan kantamistaitojaan. Pilkkionni Syysjärvellä lepyttää Castrenin mielen Ailin kämpän siirtämismääräyksessä.
creator: Arrela, Lauri
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1615
contributor: Kähkönen, Esko
coverage: 06:57

Angelissa ahvenia pilkkimässä
subject: Angeli
subject: Castren, Aki
subject: Veskoniemi, Hans
subject: pilkintä
subject: kalastus
subject: ahven
description: Akilla tekee mieli lähteä pilkkimään isoja ahvenia. Hyvä ahvenjärvi on Angelissa ja sinne järjestetään "virkamatka". Angeliin tulee kuusikymmentä kilometriä, suurin osa matkasta porokyydillä. Saalis on kuitenkin hyvä, 150 kg isoja ahvenia.
creator: Arrela, Lauri
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1616
contributor: Kähkönen, Esko
coverage: 07:06

Metsänhoitaja Aki Castrenin hankalus
subject: Sikovuono
subject: Castren, Aki
subject: Karppinen, Eenokki
subject: Sieppi, Eevertti
subject: savotat
description: Tarina kertoo metsänhoitaja Aki Castrenin tarkastusmatkasta savotalle.
creator: Arrela, Lauri
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1617
contributor: Kähkönen, Esko
coverage: 04:58

Parviaisen perunat, Castren ja Kekkonen
subject: Parviainen, Pekka
subject: Castren, Aki
subject: Kekkonen, Urho
subject: jälleenrakennus
subject: peruna
subject: kellarit
subject: metsänhoitajat
description: Tarina kertoo hakkuille tilatusta perunakuormasta, jolle ei löytynyt sopivaa kellaria. Oli talviaika ja osa perunakuormasta paleltui. Castren ja Kekkonen olivat opiskelukavereita ja huonoissa väleissä keskenään. Kekkosen kalareissuille ei aluemetsänhoitaja osallistunut.
creator: Arrela, Lauri
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1618
contributor: Kähkönen, Esko
coverage: 07:30

Jatkosodan käynnistyminen Ivalossa ja lähtö rintamalle
subject: Kantojärvi
subject: Kuusamo
subject: Auttijärvi
subject: Käylä
subject: Lehtiö
subject: Arrela, Ilmari
subject: Kukkola, Antti
subject: Perunka, Matti
subject: Korhonen, Gunnar
subject: Kariniemi, Veikko
subject: Heikinheimo, Veikko
subject: Kiiveri, Veikko
subject: Aine, Veli (Valo)
subject: jatkosota
subject: vuosi 1941
description: Lauri Arrella muutti perheineen Rovaniemeltä Inariin 1.5.1941. Lähtö Inarista sotatoimiin tuli melko nopeasti muuton jälkeen kesällä 1941, jolloin jatkosota käynnistyi. Ilmari veli soitti Ivalosta ja pyysi ottamaan mukaan suojeluskuntakamppeet, sillä rähinä oli alkanut. Ensimmäisenä tehtävänä oli kaluston ja kuljetusten järjestäminen Ivalossa. Kun tämä tehtävä oli hoidettu, tuli kutsu Rovaniemelle ja sieltä edelleen Kuusamoon polttoaineen täydennyspisteen hoitajaksi. Suorapuheisuus koitui Laurille kohtalokkaaksi, sillä esimies Lehtiö ei oikein tykännyt mielipiteiden ilmaisusta ja niin koitti lähtö upseerihommiin Kuusamon korpeen rintamalinjoihin. Matkalla vastaan tuli haavoittuneita ja kaatuneita, joiden näkemin ei kohentanut mielialaa. Rintamalinjoilta löytyi velipoika ja vanhoja tuttuja ja tehtävät taistelupartion johtajana käynnistyivät.
creator: Arrela, Lauri
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1620
coverage: 15:52

Talvisodan alun tapahtumat
subject: Särkikangas
subject: Kemijärvi
subject: talvisota
subject: pommitukset
subject: sota-aika
description: Haastateltava oli joukkojensa kanssa Kemijärvellä ruokailemassa, kun venäläiset sotakoneet alkoivat lentää paikkakunnalla ja pommittaa. Suomalaiset vastasivat tuleen, luvatta, koska sotatilaa ei ollut julistettu.
creator: Arrela, Lauri
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1623
coverage: 03:49

Kunnanlääkärinä Inarissa 1960-luvulla
subject: Inari
subject: Inarin Kirkonkylä
subject: Ivalo
subject: Sevettijärvi
subject: Angeli
subject: Lisma
subject: Ivalon-Matti
subject: Outakoski
subject: Karigasniemi
subject: Vaskojoki
subject: Nuorgam
subject: Kirkkoniemi
subject: Jauhiainen, Kari
subject: Hastrup, Åke
subject: Elli-Katri
subject: Nohteri, Heikki
subject: sairaalat
subject: sairaanhoito
subject: kunnanlääkärit
subject: terveydenhuoltohenkilöstö
subject: 1960-luku
description: Pellossa syntyneelle kunnanlääkärille Lappi erityisolosuhteineen oli tuttua, mutta vaimolle talvella jopa viikon kestäneet - 50 C:n pakkaset olivat liikaa. Inarissa oli tuohon aikaan kaksi lääkäriä, jotka hoitivat vastaanottotyön lisäksi satoja leikkauksia ja synnytyksiä vuosittain. Kotikäynneistä vastasivat pääasiassa terveyssisaret ja kätilöt. Kunnansairaala oli röttelöinen, mutta välineet olivat kelvolliset. Kuuluisa kirugi, Åke Hastrup, toimi Forströmin työparina. Terveydenhoitohenkilöstön työmoraali oli erittäin korkea, eikä kukaan valitellut työn raskautta tai pitkiä työpäiviä. Ajanvaraussysteemi ei ollut käytössä. Kaikki vastaanotolle saapuneet potilaat hoidetttiin kelloon katsomatta. Potilasmäärät vaihtelivat 20-50 potilaaseen lääkäriä kohti. Työ oli byrokratiasta vapaata, toimenpidevaltaista ja keskittyi sairauksien hoitoon. Peruspalkka oli muodollinen, joten varsinaiset tulot saatiin vastaanottokäynneistä, toimenpiteistä ja vakuutusyhtiöiltä. Työssä sattui kaikenlaisia kohtaamisia ja sattumuksia, sillä vastaanottoa pidettiin muuallakin kuin Ivalossa. Kulkuvälineenä käytettiin pääasiassa taksia tai omaa autoa, mutta joskus turvauduttiin helikopteriin tai lumikiitäjään. Kielitaitoakin tarvittiin, sillä kesäaikaan oli paikallisen väestön lisäksi myös turisteja hoidettavana.
creator: Forsström, Erkki
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1679
contributor: Harve, Anu
contributor: Turunen, Mimmi
coverage: 34:51

Saha tuotti sähköä Nellimissä jo 1930-luvulla
subject: Nellim
subject: Salmijärvi
subject: Maaselän tunturit
subject: Hilli, Runar
subject: sahaus
subject: sahalaitokset
subject: sahatavara
subject: sähköhuolto
subject: sähköistys
subject: höyrykoneet
subject: Inari-yhtiö
description: Nellimin saha tuotti sähköä yhtiön omiin tarpeisiin jo 1930- luvulla. Höyrykoneiden kapasiteetin ja tekniikan lisäämisen avulla voitiin vastata tuotannon kysyntään ja laajentaa sähkönjakelua myös lähitaloihin. Erityistä linjaverkostoa ei kuitenkaan rakennettu. Saha kävi kahdella tuurilla, joten sähkön saantiin ei tullu isoja keskeytyksiä. 1940-luvulla saksalaiset hyödynsivät sahan tuottamaa sähköä mm. rakentamassaan elokuvateatterissa, johon kyläläisetkin pääsivät. Sahaustoimintaa laajenneettin rakentamalla kuivaamo ja puusepänverstas. Inari-yhtiö tuotti lautatavaran lisäksi rakennus- ja sisustustarvikkeita. Tuotanto meni lähinnä omalle paikkakunnalle, mutta yhtiöllä oli kuljetuksia varten kaksi omaa autoa ja 2-3 vierasta kuorma-autoa. Sota-aikana sahan pilli varoitti ilmapommituksista ja joinain päivinä pilli soi jatkuvasti. Saha paloi osittain talvisodan aikana, mutta se saatiin tuotantoon rauhan palattua.
creator: Hilli, Karl Daniel
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1765
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 16:17

Vasanmerkitys ja hihnavasotus
subject: vasanmerkitys
subject: poroerotus
description: Tarinassa kerrotaan vasanmerkityksen eroista ennen ja nyt. Vasat otettiin ennen kiinni suopungilla, nyt käytetään eräänlaista virveliä.
creator: Huhtamella, Nils
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1505
contributor: Nemtsinkoff-Körkkö, Tarja
coverage: 06:28

Talvisota keskeytti Lutonkairan puiden kuljetuksen
subject: Luton alue
subject: savotat
subject: puunkorjuu
subject: tiekuljetus
description: Lutonkairassa leimattiin 350 000 runkoa parasta tukkimetsää vuonna 1938. Tätä varten rakennettiin tie, savottakämppiä ja siltoja itärajan tuntumaan Luton ja Luiron välille. Leimikko jäi pystyyn talvisodan alettua. Sodan jälkeen puut kaadettiin ja ne vietiin autokuljetuksena Kemiin ja etelän rautatieasemille sekä Ruotsin puolelle Haaparantaan.
creator: Huru, Matti
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1024
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 03:10

Lohen nousu Lutto- ja Suomujokeen
subject: Kattajärvi
subject: Nangujärvi
subject: Hirvasvuopaja
subject: Kiviniemi, Johan Petter (Jussapekka)
subject: Kiviniemi, Yrjö Johannes (Hannes)
subject: Mannermaa, Kauko
subject: kalastus
subject: nuottakalastus
subject: verkkokalastus
subject: karhunpyynti
description: Matti Huru kertoo kalastuksesta ja luontaistaloudesta, jota harjoitettiin Kattajärvellä alkuaan Ruukinpirtin maisemissa, jonne hänen vanhempansa olivat asettuneet asumaan v. 1921. Luttojoki lähivesistöineen oli kalarikasta aluetta aina metsäautotieverkoston rakentamiseen saakka. Kalastusta harjoitettiin verkoilla, nuottaamalla, tuulastamalla ja heittokalastamalla. Saalismäärät olivat runsaita ja kalat suurikokoisia. Kalat säilöttiin suolaamalla pyttyihin ja näin saatiin särvintä talvea varten. Kalajuttujen lomassa Matti Huru intoutuu muistelemaan myös ensimmäistä ja viimeistä karhunmetsästyskokemustaan.
creator: Huru, Matti
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1630
contributor: Pautamo, Jarmo
coverage: 62:21

Saksalaisten huoltokeskus Akujärven kankaalla
subject: Akujärvi
subject: huoltorakennukset
subject: jatkosota
subject: toinen maailmansota
subject: saksalaiset
subject: elokuvateatterit
description: Saksalaiset rakensivat v. 1942 huoltokeskuksen Akujärvelle Petsamon ja Luton rintaman ammus- ja muonahuoltoa varten. Huoltoalue oli huolellisesti suunniteltu ja varustettu ilmatorjuntaa ja mahdollista hyökkäystä varten juoksuhaudoilla ja poteroilla. Alueella sijaisti 40 elementeistä rakennettua parakkia, joissa oli asuinhuoneita, ruokala, elokuvateatteri ja eläinsuojia. Saksalaissotilaiden lisäksi myös paikalliset saivat osallistua elokuvanäytöksiin, joiden sisältö oli pääasiassa sotapropakandaa. Huoltokeskus poltettiin saksalaisten vetäytymisen yhteydessä v. 1944. Sodan jälkeenkin alueella jouduttiin sammuttamaan metsäpaloja, kun maastoon jääneet fosforiammukset syttyivät palamaan. Akujärvellä on vieläkin nähtävissä jäänteitä huoltokeskuksesta.
creator: Huru, Matti
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1874
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 07:45

Nangujärven vankileirit
subject: Nangujärvi
subject: Saiholompolo
subject: Taimenojansuu
subject: Joutavalahti
subject: Kuivajärvi
subject: Könkäänjärvi
subject: Luton alue
subject: vankileirit
subject: sotavangit
description: Nangujärven ympäristössä toimi kolme vankileiriä, joihin oli sijoitettu toistasataa sotavankia ja kuusikymmentä muulia. Vangit työskentelivät metsätöissä ja puutavaran kuljettajina muulikolonnoissa. Osa vangeista menehtyi leirioloissa ja heidät haudattiin Nangujärven maastoon. Haudalle on pystytetty muistomerkki, josta käy ilmi kuolleiden lukumäärä.
creator: Huru, Matti
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1875
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 04:45

Noitasusi
subject: Kattajärvi
subject: Kolmoskoski
subject: Huru, Eino
subject: Hieta-Antti
subject: Huru, Niilo
subject: Lehmuslehti
subject: metsästys
subject: susi
description: Saksalaiset tavoittivat v. 1943 hukkaparin Nangujärvellä. He saivat kaadetuksi naarassuden, mutta uros pääsi karkuun. Tästä ovelasta, noitasudeksi kutsutusta eläimestä tuli Ivalon paliskunnalle varsinainen riesa, sillä se tappoi kymmeniä poroja. Sutta jahdattiin pyssyillä ja myrkyillä vuosikausia, kunnes vuonna 1952 hukan tie päättyi Matin virittämiin rautoihin Kolmoskoskella. Raudatkaan eivät pidättäneet sutta, mutta matkanteko hidastui ja lopulta sen kohtaloksi tuli ampuminen. Lääkäri Lehmuslehti kiinnostui suden tarinasta ja halusi ostaa nahan ja pääkallon itselleen. Kauppahinta oli peräti 15 000 markkaa, mutta ostaja maksoi mukisematta pyydetyn hinnan ja molemmat osapuolet olivat tyytyväisiä.
creator: Huru, Matti
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/2071
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 11:03

Suomujoen puujumalat ja Utjanan helmireppu
subject: Utjanan koski
subject: Suomujoki
subject: Suonikylä
subject: Utjana
subject: Peltonen, Eelis
subject: helmenpyynti
description: Eelis Peltonen oli tunnettu ketun ja ahman pyytäjä, mutta hän harrasti myös helmenpyyntiä Suomujoella vuosina 1910-1955. Suomujoki oli ollut venäläisten helmenpyytäjien pyyntipaikka vuosina 1840-1890, jolloin saaliit olivat olleet hyviä. Kiitokseksi hyvistä saaliista Suomujoen varteen oli pystytetty puujumalia, jotka nyttemmin ovat maatuneet. Tarinan mukaan Utjanan koski oli saanut nimensä Utjana -nimisestä miehestä, joka häipyi hänelle säilytykseen uskotun helmirepun kanssa tiehensä sillä välin, kun toiset kiskoivat venettä kosken ohi.
creator: Huru, Matti
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/987
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 04:50

Helmenkalastus ajoittui lämpimän veden aikaan
subject: helmenpyynti
subject: simpukat
description: Helmenkalastus alkoi yleensä juhannuksen jälkeen vesien lämmettyä ja sitä jatkui läpi kesän syksyyn saakka. Mikäli helmiä ei löytynyt, pyynti vaihtui kalastukseen. Simpukoita etsittiin kahlaamalla matalassa vedessä ja sukeltamalla syvemmässä kohtaa. Käsitys siitä, että olisi ollut mahdollista irrottaa helmi tuhoamatta simpukkaa, ei kertojan mukaan ainakaan suuremmassa määrin pidä paikkaansa.
creator: Huru, Matti
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/988
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 03:57

Helmenpyytäjät Huhti-Heikki ja Arvid Wegelius
subject: Ala-Lutto
subject: Leukakoski
subject: Huhti, Heikki (Huhti-Heikki)
subject: Wegelius, Arvid
subject: Kataja-Pekka
subject: 1890-1940 - luku
subject: helmenpyynti
description: Huhti-Heikki ja Arvid Wegelius olivat muualta Lappiin tulleita maailmanmiehiä, joista tuli helmenpyynnin elinkautisia vuosina 1890 - 1940.
creator: Huru, Matti
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/989
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 06:23

Helmikauppa
subject: Tanskanen, Mauri
subject: kauppa
subject: helmet
subject: välitys
description: Helmi puhdistettiin ja se esiteltiin silkkialustalla ostajalle. Välittäjät tienasivat usein eniten helmikaupassa. Kertoja sai tosin kerran laadukkaasta helmestä 5000 mk, mikä vastasi kahdensadan poron tokkaa. Ivalon lennättimen johtaja Mauri Tanskanen välitti helmien lisäksi mm. ketun-, oravan- ja kärpännahkoja. Helmen matka maailmanmarkkinoille kiersi Rovaniemen ja Haaparannan kultasepänliikkeiden kautta.
creator: Huru, Matti
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/990
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 05:44

Hyvä helmi on kirkas kuin lasi
subject: helmenpyynti
subject: helmet
subject: jalokivet
description: Helmenpyyntiä voi verrata kullankaivuuseen tai lottoamiseen. Siihen innostuu varsinkin jos kohdalle sattuu hyvä ja arvokas helmi. Laadukkaan helmen tunnisti lasinkirkkaudesta, punaisesta tai mustasta väristä. Helmen jaloimmat yksilöt on luokiteltu arvokkaimpien jalokivien joukkoon. Helmi poikkeaa kuitenkin muista jalokivistä olennaisesti orgaanisperäisen syntytapansa vuoksi.
creator: Huru, Matti
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/991
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 04:15

Helmen säilyttäminen
subject: helmenpyynti
subject: simpukat
subject: säilytys
description: Satunnaiset helmenpyytäjät kokeilivet onneaan väliaikaisesti, kun sen sijaan ns. elinkautisilla pyytäjillä onni oli parempi. Hyvän helmen löytämiseen vaadittiin satojen, jopa tuhannenkin raakun avaaminen. Simpukan ulkokuoren lukemisen taito auttoi erottamaan helmellisen ja helmettömän simpukan toisistaan.
creator: Huru, Matti
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/992
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 05:03

Isän mukana syttyi innostus helmenpyyntiin
subject: Huru, Erkki
subject: Tanskanen, Mauri
subject: helmenpyynti
subject: simpukat
description: Kiinnostus helmenpyyntiin heräsi pikkupoikana isän mukana kulkiessa. Raakkupihdit ja muut pyyntikeinot tulivat aikaa myöten tutuiksi pyytäjien kertomuksia kuunnellessa. Kerran sattui kohdalle laadukas huulihelmi ja siitä maksettiinkin 5000 mk. Isä, Erkki Huru, toimi tukkiyhtiöiden työnjohtajana paikkakunnalla. Työn ohessa hän tutustui paikallisiin helmenpyytäjiin ja kiinnostui asiasta sen verran, että helmenpyynnistä kehittyi sivuammatti. Päiväpalkka saattoi hyvintienattuna olla 25 mk, joten helmenpyynnistä saatu tulo oli merkittävä lisä luontaistalouteen.
creator: Huru, Matti
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/993
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 04:21

Jokihelmisimpukka elää vanhaksi
subject: helmenpyynti
subject: simpukat
description: Helmenpyynnin kukoistuskausi on ollut vuosikymmenten 1850-1930 välillä. Jokihelmisimpukka elää keskimäärin 180 vuotiaaksi, vanhimmat kuitenkin jopa 280 vuotiaaksi asti. Simpukan ikä määritellään kuoren vuosirenkaista. Raakun kuoriaines on lujaa sarveiskalvoa ja se kestää aikaa. Siksi vanhoja raakunkuorikasoja voi vielä havaita entisten helmenpyyntijokien rannoilla.
creator: Huru, Matti
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/994
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 02:20

Raakun leviäminen ja helmen kehittyminen
subject: helmenpyynti
subject: simpukat
description: Helmenpyytäjä kertoo simpukan syntymisestä, simpukkapopulaation leviämisestä ja helmen kehittymisestä. Ylävirassa koirassimpukat laskevat maitinsa alavirrassa olevien naarassimpukoiden hedelmöitettäväksi. Siksi raakkuyhdyskunta saattaa paikoin olla suuri neliömetriä kohti. Raakku leviää loisimalla alkiovaiheessa lohen, taimenen tai purotaimenen kiduksissa. Puhtaan veden kalat kuljettavat alkiot sitten ylävirtaan joskus latvavesiin saakka. Raakunalut kaivautuvat pohjaan ja kasvavat siellä. Helmen kehittyminen simpukan sisällä perustuu vaurioon, jonka simpukka on eläessään saanut. Tämän seurauksena hiekanjyvä joutuu helmiäiskalvolle ja simpukka alkaa kasvattaa jyvästä helmeä.
creator: Huru, Matti
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/995
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 06:10

Raakunpyyntialueet ja pyyntimenetelmät
subject: Suomujoki
subject: Muorravaarakkajoki
subject: helmenpyynti
subject: simpukat
description: Suomujoen vesistö on ollut otollinen jokihelmisimpukan kehittymiselle puhtautensa vuoksi. Matti on pyytänyt isänsä kanssa aikanaan nimenomaan Luttojoen ja Suomujoen vesistöissä. Raakkua pyydettiin raakkupihdeillä, jotkut koettivat onneaan haavilla ja raakkunuotalla. Raakkukiikareita valmistettiin vartavasten simpukoita varten. Isä, Erkki Huru, pyysi raakkuja 1918-1955 välisenä aikana ja Matti vuodesta 1936 vuoteen 1955, jolloin jokihelmisimpukka rauhoitettiin 4.maaliskuuta.
creator: Huru, Matti
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/996
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 06:17

Isä oli hevosmies
subject: Inari
subject: hevonen
subject: 1930-luku
subject: savotat
description: Isä oli mäkitupalainen. Savotassa ollessaan 1930-luvulla hän osti hevosen, joka oli hiukan kallis, eikä hän sitten pystynyt hevosta maksamaan. Niin hän joutui välillä ilmaiseksi rengiksi. Isä oli hevosmies, hän piti paljon hevosista.
creator: Idström, Kauko
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1405
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 17:38

Lemmenjoki
subject: Lemmenjoki
subject: Njurgalahti
subject: poronhoito
subject: kullanhuuhdonta
subject: turismi
description: Ruska-aika Lemmenjoella on kiireistä aikaa, turistit ovat löytäneet Lemmenjoen. Suurin osa matkailijoista käy päiväseltään veneellä reissun Kultasatamassa. Turismi, poronhoito ja kullanhuuhdonta sopivat hyvin samalle paikkakunnalle kun yhteisymmärrystä löytyy, joskin paliskunnan alueella esiintyy myös eriäviä mielipiteitä asioista.
creator: Jomppanen, Olavi
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1659
contributor: Partanen, Seppo J.
contributor: Timonen, Martti
coverage: 08:32

Katekeetta Laura Lehtola
subject: Kaamassaari
subject: Lehtola, Laura (Laura-täti)
subject: Hannula, Uuno Yrjö
subject: katekeetat
subject: kansanopetus
description: Eläkkeellä oleva opettaja Riitta Junttila muistelee Laura Lehtolan kanssa käymiään haastattelutuokioita, joita hän teki tutkielmaansa varten 1980-luvulla. Laura oli jäänyt varhaiseläkkeelle katekeetan työstään terveydellisistä syistä. Työtään haittaaviksi tekijöiksi Laura oli maininnut kouluhallituksen, tuomiokapitulin ja lääninhallituksen. Eläkkeelle pääsemisessäkin oli ongelmia, mutta onneksi maaherra Uuno Hannula tuli apuun. Koulunpito vaati toisinaan monia taitoja ja kovaa työtäkin. Monesti talot piti siivota, kantaa puut ja hoitaa lämmitys ennenkuin koulunkäynti voitiin aloittaa. Matkat koulunpitopaikkoihin taittuivat hiihtäen, kävellen ja veneillen. Opetuksessa käytettiin avuksi myös leikin keinoja, joita jotkut aikuiset kokivat turhaksi vehtaamiseksi. Laura Lehtolaa kutsuttiin lempinimellä Laura-täti, joka kuvasi hänen lämmintä ja ymmärtäväistä suhtautumista lapsiin.
creator: Junttila, Riitta Marjatta
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1768
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 15:40

Opettajana Ivalon ala-asteella
subject: Ivalon ala-aste
subject: Hyttinen, Tapio
subject: Lakotieva, Maarit
subject: koulunkäynti
subject: opettajat
subject: opettajuus
subject: opetus
description: Riitta Junttila teki pitkän työuran Ivalon ala-asteella alkuopetuksessa. Koulumaailmassa rajat ovat tärkeitä ja se, että kaikki opettajat noudattavat yhteisiä pelisääntöjä. Rehtorin tuki ja esimiestaidot ovat ensiarvoisen tärkeitä tulokselliselle opetustyölle.
creator: Junttila, Riitta Marjatta
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1771
contributor: Vaattovaara, Merja
coverage: 12:05

Ajokkaan osto poliisi Alelalta Kessin savotan aikaan
subject: Kessi
subject: Kirakkajoki
subject: Kaitavaara
subject: Petsamo
subject: Inarijärvi
subject: Ivalo
subject: Nellim
subject: Mustola
subject: Pitkäsalmi
subject: Suonikylä
subject: Hammasjärvi
subject: Ukonjärven majatalo
subject: Alela, Hugo
subject: Kyrö, Sammu
subject: Marin, os. Kyrö Olga
subject: Elisto, Kalle
subject: poliisit
subject: savotat
subject: poro
subject: ruokahuolto
description: Svante Kangas kertoo Kessin savotasta ja elämästä siellä 1933-1934. Puut kaadettiin sydäntalven aikaan aamuvarhaisella lampun valossa. Svante liikkui alueella porolla. Hän saikin tehtyä Lapinkuulun ojuksen eli hyvän ajoporon kaupat poliisi Alelan kanssa.
creator: Kangas, Svante
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1079
contributor: Salo, Martti
coverage: 13:32

Linnunpyynti, savottatarvikkeiden kuljetus Ahvenjärvelle
subject: Syväjärvi
subject: Martinkämppä
subject: Rahajärvi
subject: Kirakkajokisuu
subject: Akujärvi
subject: Ahvenjärvi
subject: Hammasjärvi
subject: Seppänen
subject: Rahkola
description: Leimauksen yhteydessä oli toisinaan mahdollisuus myös pyytää metsän riistaa. Hyvällä lintukoiralla saattoi saada useampia lintuja kerralla. Svante Kangas kertoo myös rakennustarvikkeiden kuljetuksesta Ukonjärven Martinkämpältä Rahajärven kautta Ahvenjärvelle lähelle Hammasjärveä.
creator: Kangas, Svante
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1080
contributor: Salo, Martti
coverage: 04:16

Metsäpalo, simpukoita ja savottamiehiä : loppuu kesken
subject: Luttojoki
subject: Kessi
subject: Törmänen
subject: Nanguniemi
subject: Nohkimaoja
subject: Kirakkajoki
subject: Suorsapää
subject: Ivalon majala
subject: Torkojoki
subject: "Pastori"
subject: "Punaniska"
subject: Lehtonen, Kalle (Isäntä-Lehtinen, Lehtokalle)
subject: metsäpalot
subject: sammutus
subject: savotat
subject: kalastus
subject: simpukat
description: Tarina kertoo kuinka savotoissa ja metsäpalojen sammutusreissuilla kalastettiin haukia joesta ja löydettiin simpukoita, raakkuja. Joku saattoi löytää helmenkin.
creator: Kangas, Svante
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1081
contributor: Salo, Martti
coverage: 06.31

Nanguniemen ja Rahajärven savotat
subject: Nanguniemi
subject: Rahajärvi
subject: Veskoniemi
subject: Inari
subject: Kessi
subject: Törmänen
subject: Ivalojoki
subject: Inarijärvi
subject: Paatsjoki
subject: Pasasjärvi
subject: Hammasjärvi
subject: Ukonjärvi
subject: Kirakkaköngäs
subject: Syväjärvi
subject: Pitkäsalmi
subject: Ahvenjärvi
subject: Keltikangas, Valter
subject: Räsänen
subject: Särkikangas
subject: Manner
subject: Grönlund, Ilmari
subject: savotat
subject: yhteismetsät
subject: metsänhoitajat
subject: 1930-luku
subject: uitto
description: Tarina kertoo Nanguniemen ja Rahajärven suurista savotoista 1930-luvulla, niiden suunnittelusta ja toteutuksesta, leimauksista ja uitoista.
creator: Kangas, Svante
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1082
contributor: Salo, Martti
coverage: 12:27

Suurmetsäpalo Luton kairassa 1924
subject: Luttojoki
subject: Kattajärvi
subject: Luton alue
subject: Rajajooseppi
subject: Haapajärvi
subject: Kulasjoki
subject: Tammijärvi
subject: 1920-luku
subject: metsäpalot
subject: kalastus
subject: hauki
description: Tarina kertoo suurmetsäpalosta Luton kairassa 1924 ja paloalueen kylvämisestä ja luontaisesta uudistumisesta. Tuolloin Luttojokeen nousi Jäämeren lohi ja joesta sai pyytämällä myös rautua ja muuta kalaa. Kulasjokivarren suuren hauen tainnuttamiseen tarvittiin kaksi uistinta ja pistooli.
creator: Kangas, Svante
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1083
contributor: Salo, Martti
coverage: 07:11

Tulella tulta vastaan
subject: Inari
subject: Rajajooseppi
subject: Jääsaari
subject: Hammastunturi
subject: Lemmenjoki
subject: Litmurivaara
subject: Pitkäsalmi
subject: Solojärvi
subject: Koppelo
subject: Ivalon majala
subject: Alela, Hugo
subject: Peltonen, Nikodemus
subject: Peltonen, Uuno
subject: Seppänen
subject: Peltonen, Armas
subject: Mannermaa, Mikko
subject: Rahkola
subject: metsäpalot
subject: 1930-luku
subject: kuivuus
subject: sammutus
subject: metsänvartijat
description: 1930-luvulla kuivuus oli kova Inarissa kesäaikaan ja metsäpalot riehuivat ympäri kuntaa. Miehiä haettiin taloista sammutustöihin, vaikka oli heinäaika. Sammutuskeinoina olivat kuokka ja kirves.
creator: Kangas, Svante
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1084
contributor: Salo, Martti
coverage: 07:49

Inarin metsien miljoonakaupat, lordit lohensoudussa
subject: Kolttaköngäs
subject: Inarijärvi
subject: Luttojoki
subject: Pitkäsalmi
subject: Laanila
subject: Nuorttijärvi
subject: Sotajoki
subject: Tsarminiemi
subject: Nellimöjärvi
subject: Kirkkoniemi
subject: Paatsjoki
subject: Grönlund, Ilmari
subject: Korhonen
subject: savotat
subject: metsäkaupat
subject: lohi
subject: kalastus
subject: englantilaiset
subject: 1920-luku
subject: 1930-luku
subject: hotellit
description: Tarina kertoo Inarin metsäkaupoista 1920- ja 1930-luvulla. Toinen tarina kertoo Kolttakönkään hotellista ja englantilaisista, jotka tulivat lohenpyyntiin. Paikalliset asukkaat toimivat heille soutajina.
creator: Kangas, Svante
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1085
contributor: Salo, Martti
coverage: 09:02

Kulasjoella metsänkylvössä, Rönkönoja
subject: Kulasjoki
subject: Rönkönoja
subject: Kattajärvi
subject: Rönkkö, Tuomas
subject: Metsokumpu, Pekka
subject: Huru, Eino
subject: Mattila, Eenokki
subject: Lahtinen, Pentti
subject: kalastus
subject: varkaus
subject: metsänkylvö
description: Tarina kertoo kuinka vene katosi Kulasjoella ja kuinka se saatiin takaisin.
creator: Kangas, Svante
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1086
contributor: Salo, Martti
coverage: 08:54

Raja-Jooseppi ja Huhti-Heikki
subject: Suomujoki
subject: Rajajooseppi
subject: Sodankylä
subject: Lounajärvi
subject: Petsamo
subject: Huhti, Heikki (Huhti-Heikki)
subject: Tiltu
subject: Keltikangas, Valter
description: Metsäpalon sammuttamisen jälkeen Svante saapuu porukoineen Rajajooseppiin. Näin hän tapasi Raja-Joosepin ja Tiltun ensimmäisen kerran. Muistiin on jäänyt Tiltun tekemä peti aitan ylävintille ja villavanttuut. Huhti-Heikin kertoja tapasi Inarijärvellä taimenenpyynnissä. Heikki kertoi lohenpyynnistään Kanadassa.
creator: Kangas, Svante
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1087
contributor: Salo, Martti
coverage: 09:56