Talvisota keskeytti Lutonkairan puiden kuljetuksen
Luton alue
savotat
puunkorjuu
tiekuljetus
Lutonkairassa leimattiin 350 000 runkoa parasta tukkimetsää vuonna 1938. Tätä varten rakennettiin tie, savottakämppiä ja siltoja itärajan tuntumaan Luton ja Luiron välille. Leimikko jäi pystyyn talvisodan alettua. Sodan jälkeen puut kaadettiin ja ne vietiin autokuljetuksena Kemiin ja etelän rautatieasemille sekä Ruotsin puolelle Haaparantaan.
Huru, Matti
Vaattovaara, Merja
Ensimmäiset muistikuvat liittyvät kalaan
Veskoniemi
Kaamasnuora
Mannermaa, Rauni
Mannermaa, Vilho (Aapo Vilho)
kalastus
nuottakalastus
saaliit
Haastateltava muistelee lapsuuttaan ja lapsuuden perhettään. Ensimmäiset muistikuvat liittyvät kalaan ja kalastukseen. Kalastus on elättänyt haastateltavan lapsuuden perheen ja myös oman perheensä hän on elättänyt kalastuksella.
Paloniemi
Lusmaniemi
Inari
Kuuva, : perhe
Saijets, Uula
espanjantauti
tartuntataudit
Tarinassa kerrotaan kuinka espanjantauti verotti Inarin väkilukua. Espanjantautiin menehtyi 10 % Inarin asukkaista.
Lappi
Muonio
Rovaniemi
evakot
evakuointi
Tarina kertoo evakkomatkasta Inarista Rovaniemen kautta Muonioon, evakkoajasta Muoniossa sekä kotiinpaluusta.
Inarijärvi
Petäjäsaari
Jääsaarensalmi
Moossinanpää
Kyrö, Pekka
Mannermaa, Sulo
Ruotsalainen, (Ruottala) Hilda
Vilho Mannermaa kertoo kuinka hän sai poikasena kokea Inarijärvellä unohtumattomia kalastuskokemuksia kavereidensa kanssa. Kotijärvi toimi kylän poikien leikkipaikkana. Taimenet ja hauet näyttivät poikasten silmissä suuren suurilta ja eräskin taimen hyppäsi vedestä veneeseen pyytämättä. Kalajuttuja jättiläishauesta ja muista veden eläjistä Vilho on muistellut myös matkailijaryhmille.
Mikkolan Heikun ja Karisaaren Vihtorin hauet
Petäjäsaaren vuopaja
Mikkola, Heikki (Heikku) Rudolf
Karisaari, Vihtori
vetouistelu
Mikkolan Heikku sai aikoinaan niin suuren hauen, että hän tuli sitä Veskoniemeen näyttämään. Samalla hän oli kertonut kamppailusta kalan kanssa. Hauenpyytäjän herkkua olivat pää, suolet ja maksa. Samoin Karisaaren Vihtori sai tarpomalla suuren hauen, suolasi sen ja myi Inariin Nykäsen kauppaan.
Koppelon koulu
Ruottukka
Paskaniemi
Hakosalo, Anna-Liisa
Helli
koulunkäynti
Haastateltava muistelee koulunkäyntiä Koppelon vanhalla koululla. Koulu sijaitsee Koppelon ja Veskoniemen kylien puolivälissä. Opettaja Hakosalo oli innostunut työstään ja piti koululaisille myös iltalinjaa, jossa paranneltiin opittuja tietoja ja taitoja. Hakosalo oli koulun pitkäaikainen opettaja.
Kolttasaamelaiset siirtyvät Sevettijärvelle asumaan
Sevettijärvi
Nykänen, Juho
kolttasaamelaiset
siirtoväki
asutustoiminta
Kolttien tullessa Sevettijärvelle siellä ei ollut juuri mitään, eivätkä he tienneet minkälaiseen paikkaan heitä oltiin kuljettamassa. Sevettijärvellä oli kuitenkin hyvät mahdollisuudet kalastukseen ja poronhoitoon. Kuljetukset tehtiin autoilla avolavakuljetuksina, ihmiset ja tärkeät kotieläimet samoilla kuljetuksilla.
Kolttasaamelaisten asuttaminen Sevettijärvelle
rakentaminen
koulut
elintarvikehuolto
Kolttasaamelaiset asutettiin Sevettijärvelle 1940-luvun lopulla. Heille rakennettiin sinne pienehköt asunnot. Myöhemmin rakennettin koulu. Elintarvikkeet kuljetettiin muualta, niitä saattoi hankkia myös Norjan puolelta Näätämöstä.
Kultalahti
Paavo, von Pandy
ranskalaiset
suomalaiset
juomatavat
hiihtoretket
turistit
kasvinviljely
kulttuurierot
Tarina kertoo ranskalaisten hiihtoturistien vierailusta Paavo von Pandyn luona Kultalahdessa.
Talvisodan ajan tapahtumia Koppelossa ja Veskoniemessä
Koppelo
Vesko, Jussi
Suikki, Juho (Jussi)
Kyrö, Juho
talvisota
Talvisodan alkaessa ensimmäisiä pommeja pudotettiin mm. Koppeloon ja Veskoniemeen. Niitä osui evakkotavaroihin ja Suikki Jussin lehmänlihoihin. Veskoniemessä Vesko Jussi närkästyi pomminpudottajille ja päätti lähteä sotaa pakoon evakkoon.
poro
ruokatalous
Poroa ei teurastettu pelkästään ruoan vuoksi vaan myös vaatteita ja kenkiä varten. Paras peski eli poroturkki saatiin, kun poro teurastettiin jo elokuussa. Poronverestä valmistettiin makkaroita ja kumpuksia eli verikakkuja. Rasvaista luuydintä keitettiin ja syötiin leivän päällä.
Valle, Aili Maarit
Ajokkaan osto poliisi Alelalta Kessin savotan aikaan
Kessi
Kirakkajoki
Kaitavaara
Petsamo
Ivalo
Nellim
Mustola
Pitkäsalmi
Suonikylä
Hammasjärvi
Ukonjärven majatalo
Alela, Hugo
Kyrö, Sammu
Marin, os. Kyrö Olga
Elisto, Kalle
poliisit
ruokahuolto
Svante Kangas kertoo Kessin savotasta ja elämästä siellä 1933-1934. Puut kaadettiin sydäntalven aikaan aamuvarhaisella lampun valossa. Svante liikkui alueella porolla. Hän saikin tehtyä Lapinkuulun ojuksen eli hyvän ajoporon kaupat poliisi Alelan kanssa.
Kangas, Svante
Salo, Martti
Linnunpyynti, savottatarvikkeiden kuljetus Ahvenjärvelle
Syväjärvi
Martinkämppä
Rahajärvi
Kirakkajokisuu
Akujärvi
Ahvenjärvi
Seppänen
Rahkola
Leimauksen yhteydessä oli toisinaan mahdollisuus myös pyytää metsän riistaa. Hyvällä lintukoiralla saattoi saada useampia lintuja kerralla. Svante Kangas kertoo myös rakennustarvikkeiden kuljetuksesta Ukonjärven Martinkämpältä Rahajärven kautta Ahvenjärvelle lähelle Hammasjärveä.
Metsäpalo, simpukoita ja savottamiehiä : loppuu kesken
Luttojoki
Törmänen
Nanguniemi
Nohkimaoja
Suorsapää
Ivalon majala
Torkojoki
"Pastori"
"Punaniska"
Lehtonen, Kalle (Isäntä-Lehtinen, Lehtokalle)
metsäpalot
sammutus
simpukat
Tarina kertoo kuinka savotoissa ja metsäpalojen sammutusreissuilla kalastettiin haukia joesta ja löydettiin simpukoita, raakkuja. Joku saattoi löytää helmenkin.
Ivalojoki
Paatsjoki
Pasasjärvi
Ukonjärvi
Kirakkaköngäs
Keltikangas, Valter
Räsänen
Särkikangas
Manner
Grönlund, Ilmari
yhteismetsät
metsänhoitajat
1930-luku
uitto
Tarina kertoo Nanguniemen ja Rahajärven suurista savotoista 1930-luvulla, niiden suunnittelusta ja toteutuksesta, leimauksista ja uitoista.
Kattajärvi
Rajajooseppi
Haapajärvi
Kulasjoki
Tammijärvi
1920-luku
hauki
Tarina kertoo suurmetsäpalosta Luton kairassa 1924 ja paloalueen kylvämisestä ja luontaisesta uudistumisesta. Tuolloin Luttojokeen nousi Jäämeren lohi ja joesta sai pyytämällä myös rautua ja muuta kalaa. Kulasjokivarren suuren hauen tainnuttamiseen tarvittiin kaksi uistinta ja pistooli.
Jääsaari
Hammastunturi
Lemmenjoki
Litmurivaara
Solojärvi
Peltonen, Nikodemus
Peltonen, Uuno
Peltonen, Armas
Mannermaa, Mikko
kuivuus
metsänvartijat
1930-luvulla kuivuus oli kova Inarissa kesäaikaan ja metsäpalot riehuivat ympäri kuntaa. Miehiä haettiin taloista sammutustöihin, vaikka oli heinäaika. Sammutuskeinoina olivat kuokka ja kirves.
Inarin metsien miljoonakaupat, lordit lohensoudussa
Kolttaköngäs
Laanila
Nuorttijärvi
Sotajoki
Tsarminiemi
Nellimöjärvi
Kirkkoniemi
Korhonen
metsäkaupat
lohi
englantilaiset
hotellit
Tarina kertoo Inarin metsäkaupoista 1920- ja 1930-luvulla. Toinen tarina kertoo Kolttakönkään hotellista ja englantilaisista, jotka tulivat lohenpyyntiin. Paikalliset asukkaat toimivat heille soutajina.
Rönkönoja
Rönkkö, Tuomas
Metsokumpu, Pekka
Huru, Eino
Mattila, Eenokki
Lahtinen, Pentti
varkaus
metsänkylvö
Tarina kertoo kuinka vene katosi Kulasjoella ja kuinka se saatiin takaisin.
Suomujoki
Sodankylä
Lounajärvi
Huhti, Heikki (Huhti-Heikki)
Tiltu
Metsäpalon sammuttamisen jälkeen Svante saapuu porukoineen Rajajooseppiin. Näin hän tapasi Raja-Joosepin ja Tiltun ensimmäisen kerran. Muistiin on jäänyt Tiltun tekemä peti aitan ylävintille ja villavanttuut. Huhti-Heikin kertoja tapasi Inarijärvellä taimenenpyynnissä. Heikki kertoi lohenpyynnistään Kanadassa.
Muurmanski
Helsinki
Huuhkaja
Tanskanen, Mauri
Mari
Kyrö, Ilo
kansalaissota 1918
punaiset
suojeluskunnat
Tuomas Rönkkö oli hurja mies ja hänelle tapahtui elämän varrella kaikenlaisía sattumuksia. Tarinassa kerrotaan kuinka Rönkkö kokoaa Ivalosta joukkoja punakaartilaisten riveihin ja johtaa heitä Murmanskiin. Murmanskista hän päätyy erinäisten seikkailujen jälkeen takaisin Ivaloon ja tulee uskovaiseksi. Huuhkajasta löytyy mieluinen emäntä, jonka hän haluaisi vaimokseen, mutta kihlajaisrahat puuttuvat. Ongelma ratkeaa, kun Rönkkö lupautuu uimaan maksusta jäiden keskellä Ivalojoen yli.
Rönkön kivennosto ja paini veljensä kanssa
Sonkajärvi
Rönkönkivi
Tuomas Rönkkö oli harvinaisen kookas ja voimakas mies. Hän oli kotoisin Sonkajärveltä ja tuli Ivaloon maantien tekoon. Tarina kertoo kuinka hän nosti ojasta valtavan kiven miesvoimin. Tapaus oli sen verran harvinainen, että kiveä alettiin kutsua Rönkönkiveksi. Voimamiehelle tapahtui kaikenlaista elämän varrella. Eräällä putkareissulla hän joutui painiotteluun miehen kanssa, joka osottautui hänen veljekseen.
Kultaa löytyi pakkastiaisista huolimatta
Kuivakuru
Moberginoja
Papinhamina
Thiede, Verner (Lukkarin-Verne)
kullankaivu
kullanhuuhdonta
kulta
"Kun se tullee, niin se tullee, tai kun ei tule, ei tule", toteaa Reino Lehtinen muistellessaan kullankaivuureissujaan Sotajoella. Reino oli huuhtonut kultaa Helsingistä tuleen kaverinsa kanssa alkukesästa Sotajoella, mutta tulos oli ollut laihanpuoleinen. Loppukesä oli lämmin, joten Reino päätti jatkaa kaivuuta ja päätyi vanhalle Mobergin pankille. Siellä hän tapasi kullankaivuussa olleen Lukkarin-Vernen. Aluksi näytti, ettei kultaa löydy, mutta vastoinkäymisistä suivaantueen Reinon jalkojen liotus merkitsi käännekohtaa. Joenpohjalta löytyi kultaa heti ensi pannullisella. Lukkari-Verne ei uskaltanut aluksi tulla kultapaikalle, sillä hän pelkäsi parveilevia pakkastiaisia, joiden uskottiin tuovan pahaa onnea. Onni oli kuitenkin suosiollinen, sillä miehet saivat löytöpaikastaan kesän palkan, jolla voitiin maksaa mm. ruokavelat kauppias Peroniukselle.
Lehtinen, Reino
Nemtsinkoff-Körkkö, Tarja
Sodan aikana sairaalassa töissä, kalastus Ivalojoella
sota-aika
haavoittuminen
sairaalat
sairaanhoitajat
Ivalon sairaalassa oli sota-aikana töissä ensin kolme hoitajaa, myöhemmin kaksi. Ensimmäisten haavoittuneiden tulo oli suuri järkytys, sitten tilanteeseen oli pakko yrittää totutella. Töitä tehtiin viikko öisin, viikko päivisin. Ivalojoki oli kalaisa joki. Kyläläiset laittoivat verkkonsa yhteen, niistä tehtiin jata ja saalis jaettiin kaikkien kesken.
Kyrö, Ida
Inarin Kirkonkylä
Angeli
Riutula
Utsjoki
Waenerberg, Uno
postinjakelu
postiliikenne
tienrakennus
saamelaiset
Uno Waenerberg vastasi postin kuljettamisesta Ivalosta Inariin. Inarista posti jaettiin kantopostina eteenpäin. Työhön tarvittiin kymmenkunta miestä kesäaikaan. Talvella postia kuljetettiin poroilla, jolloin miehiä tarvittiin vähemmän. Aholan kotiin tuli Peräpohjalainen-lehti, jonka nimi muuttui myöhemmin Pohjolan Sanomaksi. Aholan mielestä Peräpohjola nimi kuvaa hyvin aluetta Sodankylästä etelään. Ahola ottaa kantaa myös saamenpuvun käyttöön ja muistelee tienrakennusta Inarin kirkolle v. 1930.
Ahola, Yrjö Kristian
Tsuolisvuono
Kyynelvuono
Pisterinniemi
Partakko
Aikio, Matti (Posti-Matti)
Lehtola, Laura (Laura-täti)
Saijets, Martti
Kaarret, Akseli
Maje-Sammeli
Arrelan kuljettama Metsähallituksen vene oli rikkoutunut Inarijärvellä. Miehet olivat rantautuneet Suolisvuonoon Maje-Sammelin kämppäään venettä korjamaan. Kämpässä oli ollut Laura Lehtola odottelemassa Posti-Mattia, jonka piti viedä hänet Kyynelvuonoon kiertokoulun pitoon. Posti-Matti ryhtyi auttamaan moottorin korjauksessa. Homma keskeytyi, kun paikalle saapui Järvenpään isäntä ja veneessä ryhdyttiin pelaamaan sököä. Päivä vierähti kortin peluussa ja Laura huuteli vähän väliä kyydin perään. Matti oli aina vastannut, että hän korjaa ensin Arrelan moottorin. Lauran kyyditseminen siirtyi seuraavaan päivään ja lopulta päädyttiin vaihtamaan Posti-Matin moottorin mangneetti Metsähallituksen veneeseen ja Matin vene laitettiin hinaukseen.
Arrela, Lauri
Kaakkuri
marjanpoiminta
Haastateltava on syntynyt Petsamossa vuonna 1912 ja kotoisin Kaakkurin kylästä. Petsamossa oli hyvä asua, kalaa tuli hyvin, poimittiin marjoja ja sieniä, melkein joka talossa oli karjaa ja poroja. Norjasta saatiin muita ruoka-aineita. Kirkonmenoja oli kaksi kertaa viikossa.
Arhipoff, Agrapina
Espanjantauti vei kokonaisia perheitä ja jätti jälkeensä paljon orpoja
Toivoniemi
Kangasniemi, Frans
Lehtola, Heimo
lastenkodit
kauppa
Riutulan lastenkoti
Toivoniemen orpokoti
Inarissa riehui 1919-1920 espanjantauti, johon menehtyi yli 200 henkeä, jopa kokonaisia perheitä. Lapsia jäi paljon orvoiksi, eivätkä kaikki mahtuneet Riutulan lastenkotiin. Osa lapsista, kertoja mukaan lukien, sijoitettiin Toivoniemeen, jonne kunnostettiin orpokoti. Orpokoti toimi Toivoniemessä vuoteen 1933 saakka. Rakennus oli toiminut aikoinaan myös nimismiehen virkatalona ja se oli kuuluisa istutuksistaan.
Ranta, Katri
Anna-Briita Mattus oli kuppari ja hieroja
Karhu-Pekka
Mattus, Anna-Briita
kuppaus
hierojat
luonnonparannus
Anna-Briita Mattus oli Karhu-Pekan sukua. Hän oli luonnonparantaja, kuppari ja hieroja. Kuppaus auttoi muunmuassa reumatismiin. Kuppaaminen tapahtui saunassa. Anna-Briitalla oli myös jonkinlaisia ennaltanäkemisen taitoja.
Sulkusjärvi
kirkot
kaste
rukoushuoneet
Rukoushuone sijaitsi Nellimin ja Sulkusjärven välillä. Myöhemmin sotien jälkeen se paloi. Silloin kun pappi kävi, pidettiin kirkonmenot ja seurat. Lappalaisia tuli paikalle eri puolilta Inaria. Kun lapsi syntyi, hänelle annettiin hätäkaste ja oikea kaste sitten, kun pappi kulki. Lapset saattoivat olla kastettaessa jo aika isojakin.
kiilanuotta
Kiilanuottaa käytettiin lohenkalastuksessa Petsamossa. Kiilanuotan syvyys oli joko 7.20 tai 9 metriä meripyynnissä, mitat kuitenkin kyynärissä tuohon aikaan. Aidan pituus vaihteli 55-60 metristä yli sadan metrin pituuteen. Kiilanuotan paulat olivat tervattua hamppua ja kohot korkkikaarnaa. Kaksinieluisen kiilanuotan perän pituus oli 12 syltä ja leveys noin 5 metriä ja suuaukkojen koot joko 5.20 tai 4.80 m. Perän apusiipien pituudet olivat n. 5 syltä. Pääkohoina toimivat 120 litran tynnyrit samoin kuin nurkkapoijuina, siiven kohoina 60 litran tynnyrit.
Sergejeff, Kiril
Petsamovuono
Gemoff, Jyrki
Sergejeff, Taneli
Lohenpyynti on ollut hyvin tärkeä elinkeino Petsamossa. Kolttasaamelaisilla oli yksinoikeus pyytää lohta Petsamovuonossa. Vanhin pyyntimuoto oli harvalla eli suurisilmäisella verkolla pyynti. Harvallapyynti muistutti pesäpyyntiä ja siitä on ilmeisesti kehitetty myöhemmin käytetyn kiilanuotan rakenne.
Parkkina
häät
hautajaiset
kirkolliset juhlat
ortodoksisuus
Parkkinan ortodoksisessa kirkossa pidettiin kirkonmenot normaalisti kaksi kertaa viikossa; lauantaisin ja sunnuntaisin, sekä kirkollisiin juhlapyhiin liittyvät toimitukset. Morsiuspari vihittiin kirkossa ja juhlat jatkuivat monta päivää kotioloissa. Hautajaisissa ruumis siunattiin kirkossa, laskettiin hautaan ja haudalla pidettiin loppusiunaus. Ruumis säilytettiin kotona kolme päivää ja sitten haudattiin. Lapset saivat kasteen joko kirkossa tai kotona.
Nemtsinkoff, Valentin
Koulunkäyntiä ja asuntolaelämää Salmijärvellä
Saarikoski
Salmijärvi
Luoma, Samppa
Keränen, Elli
asuntolat
kuri
Sisarukset Elina ja Elsa musitelevat koulunkäyntiä ja asuntolaelämää Salmijärvellä. Vaikka kuri oli melko kova, on kouluajoista kuitenkin jäänyt hyvät muistot. Koulukäyntiin sisältyi askartelua ja leikkejä. Lisäksi oppilaat keräsivät marjoja ja sieniä koulun keittolaan.
Kässi, Marja Elina
Rantanen, Elsa
Norja
Petsamosta lähdettiin evakkoon Norjan puolelle, vähän sen jälkeen koko Petsamo paloi. Välirauhan jälkeen palattiin takaisin Suomeen.
karjanhoito
navetat
lehmät
Haastateltava kertoo kuinka hän pikkutyttönä Törmäsen kylässä joutui äitinsä kanssa karjanhoitotöihin ja kuinka raskasta työtä se pienelle tytölle oli.
Lukkari, Selma
Nykänen, Irmeli
Lääkäri ja apteekki Inarissa, espanjantauti
Jukola
lääkärit
apteekit
tulirokko
lapsikuolleisuus
Perheisiin syntyi paljon lapsia, mutta lapsikuolleisuus oli suuri. Lääkäri oli Inarissa asti, lääkkeitä tuotiin kuitenkin myös Törmäsen kylään. Sairaat hoidettiin pääosin itse miten osattiin. Lääkäri kävi joskus, mutta tarina kertoo lääkärin olleen juovuksissa ja aiheuttaneen enemmän haittaa kuin hyötyä. Tulirokko ja espanjantauti olivat vakavia tauteja, lapsia ja aikuisia kuoli paljon.
Metsäpaloja ja tulvia, lehmät laitumelle
tulvat
Talvet olivat lumisia ja kylmiä. Kesäaikaan oli kovia ukonilmoja, ukkonen sytytti runsaasti metsäpaloja. Sammutustyö oli raskasta. Sammutustyöhön oli miesten lähdettävä vaikka kesken omien heinätöiden. Tulvat olivat suuria ja kun jäät lähtivät liikkeelle joutuivat ihmiset ja karja siirtymään tulvan alta pois. Varsinkin Huuhkajan kylässä oli hätä tulvan takia.
Törmäsen kauppa, Norjan kauppaa, kökkäjäiset
elintarvikkeet
vaihtokauppa
Haastateltavan isällä oli Törmäsessä kauppa, jossa myytiin elintarvikkeita, joita ei itse voitu tuottaa, esimerkiksi jauhoja, sokeria, suolaa ja makeisia sekä tupakkaa ja jonkin verran vaatetavaraa. Tavarat tuotiin Norjasta ja Rovaniemeltä, vastikkeeksi vietiin poronlihaa ja voita. Kauppamatka Rovaniemen markkinoille oli pitkä, ensimmäinen yöpymispaikka oli Vuotsossa, hevoskyydillä kuljettiin. Kaupankäynti loppui ensimmäisen maailmansodan aikoihin.
pula-ajat
vuosi 1918
perunanviljely
ohra
Vuodet 1917 ja 1918 olivat levotonta aikaa. Myös ruoasta oli puute varsinkin vähäosaisilla ihmisillä. Törmäsen talollisilla ruokaa kyllä riitti omasta takaa, vain leivästä oli puute. Parempiosaiset auttoivat köyhempiä. Perunaa viljeltiin, ohra ei kuitenkaan menestynyt.
karjatalous
Haastateltavan lapsuuskoti on Koppelon kylässä. Yleensä kaikissa taloissa oli iso pirtti ja pirtissä piisi, oli jokunen lehmä, lampaita ja yleensä myös hevonen. Perunaa viljeltiin omiin tarpeisiin ja kalastusta harrastettiin. Viljanviljely ei kannattanut, ruisjauhot ostettiin säkeittäin. Lapset tekivät kaikkia töitä. Myöhemmin haastateltava toimi lähettinä lennättimessä toimittaen sähkösanomia taloihin.
Mikkola, Lilli
pyykinpesu
veneet
juhannus
joulu
Kesäaikaan oli ihanaa päästä Koppelosta purjeveneellä Inarin kirkolle ja kirkkoon.
Inarin kirkon alttaritaulu vaurioitui evakkoaikana
kirkonkylät
seurakunnat
alttaritaulut
Inarin kirkon alttaritaulu kastui evakkomatkalla ja se korjattiin Ateneumissa Helsingissä. Tarinassa muistellaan Inarin kirkonkylän ja Inarin seurakunnan historiaa.
Tanhua, Tuomas
Inarin myyntisiikaa ja entisajan poronhoitoa
riekonpyynti
poronhoito
suolakala
Inarissa oli vähän varsinaista ansiotyötä tekeviä ihmisiä. Ihmiset saivat toimeentulonsa kalastamalla, riekonpyynnillä ja harjoittamalla poronhoitoa. Inarin suolasiikaa toimitettiin puupytyissä Rovaniemelle myyntiin.
Kyrönkylä
talot
rakennukset
vuosi 1916
Kertoja muistelee Ivalon eli senaikaisen Kyrönkylän taloja vuonna 1916 ja kylän voimakasta kasvua noista ajoista.
kirkkopäivät
pyhäpäivät
Entiseen aikaan Inarissa kirkkopyhät kestivät 2 - 3 päivää, paikallista väkeä oli paljon liikkeellä eikä ihmisillä ollut kiire. Nyt paikalliset ihmiset käyvät vähemmän kirkossa ja aina on kiire.
Oslo
Reisivuono
Puhakka
salakuljetus
tulli
Inarilaiset kävivät Norjan puolella vaihtamassa voita ja poronlihaa suolaan, sokeriin ja kahviin. Inari oli tullivapaa alue, Norjasta tuotuja elintarvikkeita ei saanut viedä eteenpäin Sodankylään. Puhakka, joka jäi kiinni kahvin salakuljetuksesta Norjan puolella, joutui rangaistukseksi teostaan istumaan vankilatuomionsa Oslon vankilassa.
Törmänen, V.E.
Itkonen, Tuomo
kirjailijat
opettajat
Vilho Edvard Törmänen ja Tuomo Itkonen olivat luokkatovereita. Kirjailija Törmänen oli jo lapsena kova lukemaan ja hyvä oppilas koulussa. Hän muutti myöhemmin Lohjalle ja toimi opettajana ja toimittajana.
Kokkosaaren ohrapellot, kalastus ja metsästys
Kokkosaari
Alajärvi
Kiviniemi, Mikko Mikonpoika (Pikkumikki, Mikki)
metsästys
Koppelossa lähes joka talous harjoitti kalastusta, joesta tuli hyvin siikaa ja ahventa. Metsästys kohdistui lintuihin ja jäniksiin, myös kettuja metsästettiin nahan vuoksi. Pelloilla viljeltiin ohraa ja perunaa.