kausijulkaisut
joululehdet
kotiseutukuvaukset
Forssa : Lounais-Hämeen kotiseutu- ja museoyhdistys
Viljanen, Esko ; Aaltonen, Matti ; Oura, Raimo
[Forssa] : Lounais-Hämeen kotiseutu- ja museoyhdistys
toimittaneet: Esko Viljanen ja Matti Aaltonen ; kansilehti: Erkki Tanttu ; kuvitus: Pentti Hammarberg ja Urho Salomaa
Lounais-Hämeen kotiseutu- ja museoyhdistys
toimittaneet: Matti Aaltonen ja Esko Viljane ; kansilehti: Erkki Tanttu ; kuvitus: Pentti Hammarberg
toimittaneet: Matti Aaltonen ja Esko Viljanen ; kansilehti: Erkki Tanttu ; kuvitus: Pentti Hammarberg
Procopaeus, Henricus Petri.
papit → Somero → 1600-luku
[Forssa] : Lounais-Hämeen Kotiseutu- ja Museoyhdistys
toimittaneet: Matti Aaltonen ja Esko Viljanen
toimittanut: Matti Aaltonen ja Esko Viljanen ; kansilehti: Erkki Tanttu ; kuvitus: Pentti Hammarberg
toimittanut : Matti Aaltonen ja Esko Viljanen ; kansilehti: Erkki Tanttu ; kuvitus: Pentti Hammarberg
toimittaneet Matti Aaltonen ja Esko Viljanen
toimittanut Matti Aaltonen
Sillanpää, Frans Emil.
puhekieli → kirjailijat
säähavainnot → Tammela → 1817
toimittaneet: Matti Aaltonen ja Lauri Pohjakallio
Aaltonen, Matti ; Pohjakallio, Lauri (toimittaneet)
Matti Aaltonen ; toim. Lauti Pohjakallio ; kuv. Yrjö Hannula
[kirjoittajat:] Erkki Vappula... et al. ; toimittaneet: Matti Aaltonen ja Lauri Pohjakallio ; kuvitus: Yrjö Hannula
[kirjoittajat:] Jussi Kataja... et al. ; Toimittaneet: Matti Aaltonen Ja Lauri Pohjakallioj ; Kuvitus: Yrjö Hannula
toim. Matti Aaltonen ; toim. Lauri Pohjakallio
Matti Aaltonen ; toim. Lauri Pohjakallio ; kuv. Yrjö Hannula
[kirjoittajat:] Jussi Kataja... Et Al. ; Toimittaneet: Matti Aaltonen Ja Lauri Pohjakallio ; Kuvitus: Yrjö Hannula
[kirjoittajat:] Risto Heikkilä ... [et al.] ; toimittaneet: Matti Aaltonen ja Lauri Pohjakallio ; piirrokset: Yrjö Hannula
Heinänkorjuuporukkaa Pekanahon mailla 1930-luvulla
Keitele
valokuvat
heinänkorjuu
hevonen
1930-luku
Heinätöihin tarvittiin paljon työväkeä. Heinänkorjuuporukkaa Pekanahon mailla 1930-luvulla. Kuorman päällä vas. Matti Laukkanen, ilman paitaa Aarne Laukkanen, viikatemies Yrjö Ihalainen, oik. istumassa Arttu ja Reetta Laukkanen, loput tunnistamattomia. Kuva Matti Laukkanen.
Keiteleen kunnankirjasto
kartanot : Saaren kartano : Mäntsälä
historia : Mäntsälä
paikallishistoriat : Mäntsälä
Sisältää kirjan sivut 1-69. Toinen osa osoitteessa: http://digi.kirjastot.fi/items/show/123033. Kolmas osa osoitteessa: http://digi.kirjastot.fi/items/show/123034.
Blåfield, Martti toim.
Heikkilä, Terttu toim.
Mäntsälän kunnankirjasto
Mäntsälän Saaren kartano : Osa 2/3
Mäntsälän Saaren kartano : Osa 3/3
Tiedosto sisältää kirjan sivut 70-144. Ensimmäinen osa osoitteessa: http://digi.kirjastot.fi/items/show/123032. Kolmas osa osoitteessa: http://digi.kirjastot.fi/items/show/123034.
Mäntsälän Saaren kartano : Osa 1/3
Tiedosto sisältää kirjan sivut 145-192. Ensimmäinen osa osoitteessa: http://digi.kirjastot.fi/items/show/123032. Toinen osa osoitteessa: http://digi.kirjastot.fi/items/show/123033.
Oppikoulu Mäntsälässä 1945-1995 : Osa 1/2
koulut : oppikoulu : Mäntsälä
muistelmat : Mäntsälä : Ehnroosin koulu
oppilaitokset : lukio : Mäntsälän lukio
Sisältää kirjan sivut 1-91. Toinen osa osoitteessa http://digi.kirjastot.fi/items/show/123028
Oksanen, Eeva-Liisa toim.
Oppikoulu Mäntsälässä 1945-1995 : Osa 2/2
Roinilan Erkki Niskanen antamassa lossille kyytiä
lossit
Vuohisaaren ja Salmen välinen lossi oli kapulalossi vuoteen 1959, jolloin saatiin moottorilossi. Roinilan Erkki Niskanen antamassa lossille kyytiä. Kuva Elsa Niskanen.
Suksilla, kuvassa Aura Rytkönen ja Aimo Rytkönen
Iisalmi
hiihto
sukset
lapset
Rytkönen, Aura
Rytkönen, Aimo
(Aineiston luovuttaja: Terttu Eskelinen)
Iisalmen kaupunginkirjasto
Vapaa-ajan vietto ja huvitukset Naantalin kylpylässä 1863-1930
Varsinais-Suomi
Naantali
paikallishistoriat
kylpylät
huvit
Suomalaisen ja vertailevan kansatieteen proseminaariesitelmä Turun yliopistossa 4.4.1990
Rinta-Tassi, Minna
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1978
Orpana, Eino
Heikki Kauppinen
Keski-Suomi-lehdessä 1887 ilmestynyt Minna Canthin lehtikirjoitus (nimimerkillä M.C.), jonka otsikkona: "'Keski-Suomen' toimitukselle. 'Finland' ja suomalainen kirjallisuus". Vastine Finland-lehdessä olleeseen arvioon Kauppis-Heikin Mäkijärveläisiä-teoksesta. Canth esittää kirjoituksessa myös ajatuksiaan kirjallisuudesta ja kristillisyydestä. Linkki Kansalliskirjaston digitoituun aineistoon http://digi.kansalliskirjasto.fi/sanomalehti/binding/89507#?page=2
M.C.
Minna Canth
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Tekstiä ja valokuvia. Painos 150 kpl.
Martini, Gianni
Rikhardinkadun kirjasto
Secchi, Ottavio
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
"Hanna Rothman'in ja Elisabeth Alanderin laitokset" säätiön Ebeneserkoti : Helsinki, Helsinginkatu 3-5
päivähoito päiväkodit Ebeneserkoti
Hanna Rothman'in ja Elisabeth Alanderin laitokset -säätiö
Helsingin kaupunginkirjasto
Rainio, Jussi
Keuruun kaupunginkirjasto
Teos on taiteilijakirja. Paperitaitos, pohjana teos J.M.Barrie: Den lilla prästen. "Kirja on tarkoitettu pidettäväksi kannet pöytäpintaa vasten. Kirja pysyy kyllä pystyssäkin, mutta ajan kuluessa lehdet painuisivat kirjan painosta, jolloin kirja kaatuisi. Se on eräänlainen kestopomppiskirja, jossa on havaittavissa aitoa ilmavuutta." (Niklas Bengtsson). Uniikkiteos, etukannen sisäpuolella Niklas Bengtssonin Ex libris.
Bengtsson, Niklas
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1985
Huittisten Joulu
runot
dikter
1897
1800-luku
1800-talet
Eino Leinon "Juhlaruno". Kaunokirjailijaliitto perustettiin Aleksis Kiven päivänä 1897. Juhlatilaisuudessa Leino luki kirjoittamansa "Juhlarunon Kaunokirjailijaliiton perustavaan kokoukseen 10 p.lokak.1897". Runon julkaisi Uusi Suometar. - Runo löytyy mm. kokoelmasta Leino, Eino: Runot 1, Otava 1985 (nimellä Syntysanat). --- Juhlaruno Me tiedämme, miksi me yhdyttiin, kädet liittohon vankkaan luotiin, me tiedämme, miksi me riemuittiin, miks huuto se raikkaasti raikui niin, kun juhlamme maljoa juotiin. Me tiedämme, mikä se yhtehen nyt tuonut on vanhat ja nuoret, mitä kertovat keijuset toiveiden, me tunnemme voimamme, tunnemme sen ja seisomme niinkuin vuoret. Mut sydän jos kellä se sylkähtäis punan nostaen poskipäille ja kyynel jos silmähän vierähtäis ja vieras sen näkis ja kysähtäis, me vakaasti vastaamme näille: Me tahdoimme koota tarmomme, kevätvoimamme yhtehen kerran ja ennen taistoa tahdoimme me laskea, kuinka on laaja se ja miehiä minkä on verran. Me tahdoimme kuulla kaikuvan oman kielemme korkealla. Suomen toukohon, toivohon luotettavan, johon pysty ei harmaja halla. Me olemme lapsia oman maan ja kansamme kallihin juurta, se meitä on heijannut helmassaan, sen luotamme päivähän valkenevaan, me uskomme Suomea suurta. Me uskomme Suomemme suuruuteen yli maiden ja merten muiden, sen tieteeseen, sen taiteeseen, sen lauluhun, kuntohon, kantelehen ja humuun sen honkapuiden. Sen uskon sen taistossa sankari ties tulen suihkeena suontensa päissä, sitä laulavi laps, sitä haastavi mies, se on pontemme pohja ja leimumme lies, se on voimamme vastasäissä. Niin, veikkoset, sepä se yhtehen nyt tuonut on vanhat nuoret, sitä kertovat keijuset toiveiden, me tiedämme voimamme, tunnemme sen, ja seisomme niin kuin vuoret! Eino Leino
Leino, Eino
Juonala
Orimattila
1920-luku
Jalmari Järvisen rakennuttama Juonalan talo. Taustalla Latolan vanha päärakennus.
Orimattilan kaupunginkirjasto
"Kajaani - suurkaupunki!" : Kajaanin kaupungin "rajankäynti" v. 1651
Kajaani
historia
paikallishistoria
1600-luku
maanjako
väestö
Brahe, Pietari
Kajaani (sanomalehti)
artikkelit (julkaisut)
Maaliskuun 6. päivänä 1651 kreivi Pietari Brahe myönsi Kajaanin kaupungille kaiken sen erämaan kaupungin eteläpuolella, joka ulottui Lehtovaaran kylään asti kahden peninkulman pituudelta. Linnalle annettiin alueet joen pohjoispuolella. Artikkeli kertoo rajankäynnin toimittamisesta eli kaupungin rajojen vahvistamisesta. Artikkelissa on kerrottu myös Kajaanin asukasluvun kehittymisestä alkaen vuodesta 1653 (39 henkeä) vuoteen 1929 (7 117 henkeä) saakka. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä numero 4/1934. Kirjoittajana nimimerkki H. W. C. eli Henrik Vilhelm (Wille) Claudelin.
Claudelin, Henrik Vilhelm
Kajaani-lehti
"Kansannaisen" (Qvinna af folket) kirje Minna Canthille 5.3.1887
kirjeet
Qvinna af folket
Kirje on allekirjoitettu nimimerkillä Qvinna af folket.
"Kassanhoitajana" pesulassa, Hilma Keinänen (vasemmalla) ja Elli Meriläinen (keskellä)
pesulat
pyykinpesu
Meriläinen, Elli
Keinänen, Hilma
kassanhoitajat
(Aineiston luovuttajat: Pentti ja Kyllikki Keinänen)
autot
rakennukset
kuorma-autot
bensiini
Pentti Lehtisen ensimmäinen auto oli Suomen armeijan aikaisemmin käyttämä amerikkalainen GMS (General Motors) kuorma-auto eli ”kemssu”. Sillä ajettiin bensaa Helsingistä Jyväskylään. Lavalla oli kaksi neliskulmaista 5000 litran säiliötä. Kuskina toimi Pentti Lehtisen lisäksi Yrjö Honkanen. Kuva on otettu vuonna 1948 osuusliike Keskimaan edessä Jyväskylässä.
Pukkilan kunnankirjasto
Bruun, Lena
Teos on taiteilijakirja. Valokuvakehyksen sisään kierrätyskirjoista tehty kolmiulotteinen kollaasi. Uniikkiteos.
Paananen, Wellamo
Paananen, Vellamo
Teos on taiteilijakirja. Painos 100 kappaletta. Signeerattu ja numeroitu kpl (10/100).
Kurtis, Luke