taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. 94 numeroimatonta kuvasivua.
Merikallio, Nina
Wright, Timo
Keto, Piia
Tuukka Rantala
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Ilmari Takkala : Karstulan kotiseutumuseon luoja
M.S.
Keuruun kaupunginkirjasto
Varsinais-Suomi
Somero
taajamat
kylät
1950-luku
Someron Joensuuta n. 1950. Vasemmalla sahan varasto ja konttorirakennus, oikealla Zaida Lahden kauppa, Esso, Hairo ja Osuusliike Oras. Kuvan lahjoittaja: Lahja Aukio.
Aukio, Otto/Someron Kuva
Kertoelmia Kajaanin läänin vaiheista vv. 1650-1750
Kajaani
asutushistoria
Kajaanin linna
Brahe, Pietari
sotahistoria
Teoksessa kuvaillaan Kajaanin läänin vaiheita 1600- ja 1700-luvuilla. Teos alkaa Kajaanin läänin asuttamisesta ja kaupungin perustamisesta. Siinä kerrotaan myös kaupankäynnistä, sodista ja läänin asukkaiden koettelemuksista köyhyyden puristuksessa. Alkuperäisen fraktuuralla kirjoitetun teoksen lisäksi on lukemista helpottamaan lisätty toinen tiedosto, jossa on sama teksti nykyaikaisella fontilla. Huomioithan, että muunnos on tehty koneellisella tekstintunnistuksella, joten nykyfontti-versiossa voi olla joitakin puutteita tai lyöntivirheitä verrattuna alkuperäiseen teokseen.
Castrén, Kaarle Alfred
Kajaanin kaupunginkirjasto - Kainuun maakuntakirjasto
Uusikaupunki
Crusell, Bernhard Henrik
säveltäjät
kirjeet
1700-luku
elämäkerrat
taiteilijat
Sahlin
Fryklund, Daniel
Crusell, bernhard Henrik
muistelmat
käsikirjoitukset
Kungliga biblioteket
Arvidsson, Adolf Ivar
Naantali
historia
näytelmät
Näytelmä Naantalista. Tapahtuu vuonna 1871.
Kauhanen, Maijaliisa
Dieckmann, Maijaliisa
Raisio
1960-luku
koulut
Uusi koulurakennus valmistui vuonna 1961. Kuva on 1960-luvulta.
Rautavuori, Väinö
Koski, Kylli
piirustustaide
74.9 (ykl)
Rautiainen, Paula
Rautiainen, Seppo
Schultz, Hans-Peter
Schulz, Hans-Peter
naisen asema
koulutus
kielikysymys
Kirjeessä ei ole päiväystä eikä vuosilukua. Kirjeessä käsitellään fennomaniaa ja naisen asemaa. Allekirjoituksena on "Syvästi loukattu 'punainen'"
"Punainen"
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Surulaulu tapaturmasta, joka tapahtui Warjakan retillä 18. pnä Lokakuuta 1907 ja jossa hukkui 20 henkeä
arkkiveisut
1900-luku
satamat
onnettomuudet
Oulunsalo
Varjakka
1907
Katastrofit ja onnettomuudet olivat suosittuja arkkiveisujen aiheita. Surulaulu tapaturmasta, joka tapahtui Warjakan retillä kertoo Oulunsalon Varjakassa syksyllä 1907 tapahtuneesta turmasta. Norjalaisen parkki Haugesundin lastausväkeä kuljettanut vene kaatui ja kaksikymmentä lastaustöissä ollutta oulunsalolaista vaimoa ja tytärtä hukkui. Vain neljä naista ja proomun peräsimessä roikkunut venemies pelastuivat.
A. H.
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
Aaltio E. A.
Indreniusten hautaholvi Keuruun vanhassa kirkossa
Herpmanin pojat : puhe Ketveleen patsaalla valtakunnallisilla kotiseutupäivillä 1.7.1967
Herpmanin pojat
puheet
kotiseutujuhlat
maanpuolustus
kirkonkellot
04 (ykl)
Tuominen, M. (kuvittaja)
Perunkirjoitus ja jako Markus Matinpoika Mäntän jäämistöstä v. 1809
Joulunviettoa Keuruulla 160 vuotta sitten
Aaltio, Abram
Honkalan tuvassa II : vanhoja sukumuistoja Mäntästä
Aaltio, E. A.
vapaaehtoinen palokunta
palokunnat
tulipalot
järjestöhistoriikit
Aalto, Fredrik
Kertomuksia Uudenkirkon ja Uudenkaupungin entisiltä ajoilta
Kalanti
seurakunnat
paikallishistoriat
seurakuntahistoriat
Wilén
kirkot
kirkkorakennukset
kellotapulit
Lammin kirkko
pankit
säästöpankit
Lammin säästöpankki
Lammi
Lammin keskiaikaisen kirkon korjaus sisällissodan jälkeen suoritettiin muinaistieteellisen toimikunnan valvonnassa. Uuden katon ja entisestä täysin poikkeavan sisustuksen suunnitteli arkkitehti Usko Nyström. Esimerkiksi katon entinen lautaholvi korvattiin teräsbetoniholvilla ja sisätilojen pitkistä lehtereistä luovuttiin. Taiteilija Bruno Tuukkanen koristeli kirkon seinät ja holvit rikasmuotoisilla kalkkimaalauksilla, ja uuden alttarikaapin veisti taiteilija Johan Friedl. Kirkkorakennuksen viimeisin, arkkitehti Virpi Tervosen suunnittelema korjaus valmistui vuonna 2002. Lammin kirkko on valtakunnallisesti arvokas kulttuuriympäristö. Kuvan oikeassa reunassa näkyy Lammin säästöpankin rakennus "Rahala", joka valmistui vuonna 1940. Tontti kirkon vierestä oli ostettu säästöpankille jo vuonna 1917 maanviljelijä R. Huovilalta. Pankki oli ehtinyt toimia entisessä Huovilan talossa vain puolisen vuotta, kun rakennus tuhoutui samassa tulipalossa kuin kirkkokin. Vasta parinkymmenen vuoden kuluttua säästöpankki palasi samalle tontille.
Aaltonen, Albin
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
koulurakennukset
lyseot
Hämeenlinnan lyseo
Hämeenlinna
1930-luku
Hämeenlinnan lyseon uusrenessanssityylinen koulurakennus sai kolmikerroksiset lisäsiivet molempiin päätyihinsä vuonna 1936. Lisärakennukset oli suunnitellut rakennushallituksen arkkitehti G. A. Wigström jo 1920-luvun lopulla. Rakentaminen kuitenkin viivästyi 1930-luvun lamavuosien vuoksi. Tammikuussa 1937 käyttöön otettuihin siipirakennuksiin mahtui yksitoista uutta luokkahuonetta. Talvi- ja jatkosodan aikana lyseorakennuksessa toimi sotasairaala.
Nakkila
Nakkilaan rakennettua Suomen ensimmäistä funkkistyylistä kirkkoa käsittelevä lehtiartikkeli. Julkaistu Satakunnan Kansassa vuonna 2009.
Aaltonen, Hannu
Nakkilan kunnankirjasto
Leppänen, Hanna
Huittisten kansainvälinen taidenäyttely - Ympäristökannanottoja ja raikasta huumoria
taidenäyttelyt
ympäristötaide
Huittinen
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1996
kulttuuripalvelut
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2001
Travels through Sweden, Finland and Lapland to the North Cape in the years 1798 and 1799 Vol. 1
matkat
matkakertomukset
Pohjoismaat
Lappi
Norja
Ruotsi
Suomi
Oulu
Italialainen tutkimusmatkailija Giuseppe Acerbi (1773–1846) matkasi vuosina 1798-1799 Suomen ja Lapin halki Nordkappiin, Euroopan pohjoisimpaan kärkeen. Kolme vuotta myöhemmin hän julkaisi retkestään laajan englanninkielisen teoksen, jossa hän kuvaili Suomen luontoa, ihmisiä ja tapoja. Kirjan hieno kuvitus on Acerbin ja hänen matkakumppaninsa A. F. Sjöldebrandin käsialaa. Hyönteis- ja lintukuvia Acerbi ei piirtänyt luonnossa vaan teki ne myöhemmin käyttäen mallinaan Upsalan yliopiston kokoelmia. Acerbin teos on tunnetuin Suomesta kirjoitettu matkakirja.
Acerbi, Giuseppe
Travels through Sweden, Finland and Lapland to the North Cape in the years 1798 and 1799. Vol 2
Travels-teoksen toisessa osassa matkataan Muonionjokea ja Palojokea pitkin Jäämeren rannikolle ja sieltä edelleen purjehtien Nordkappiin. Lappia koskevan matkakuvauksen jälkeen seuraa laaja osasto ”Yleisiä ja sekalaisia tietoja Lapista” (General and miscellaneous remarks concerning Lapland), jossa kuvaillaan lappilaisten elämää ja tapoja, historiaa ja mytologiaa. Teoksen loppuun on painettu Acerbin nuottimerkintöjä ja päiväkirja, jossa matkareitin paikkakunnat on lueteltu saapumis- ja lähtöpäivämäärineen.
virret
hengelliset laulut
uskonto
psalmer
andliga sånger
religion
1700-talet
Sionin juhla-wirret Ilmestynyt ilman tietoa tekijästä. Tekijä aikaisempien laitosten perusteella Achrenius, Abraham 1706-1769 Julkaistu:Wasasa : prändätty Georg Wilh. Londicerildä, 1782. Ulkoasu:72 s. ; 8:o.
Achrenius, Abraham
Londicer, Georg Wilhelm (kirjapaino, Vaasa, 1776-1804)
fin
musiikki
skillingtryck
musik
Kaxi hengellistä wirttä, : ensimmäinen, yhden armon kautta heräwäisen ja wiheljäisydens ylitse walittawaisen rippi-lapsen wirsi, parannuxen aikomises ja harjoituxes, ja uskollises turwamises Jesuxen tygö, hänen suloisen ikens päällens ottamiseen: toinen, sijtä hengellisest syömisest ja juomisest, kuin uscowaisilda ja armotetuilda sieluilda, hengellises isomises ja janomises joka päiwä tapahtua taita; erinomattain silloingin, jota enämmän he tundewat itsens hengellisiksi sairaixi ja radollisixi. Jotka wuonna 1766 on präntijn andanut Abraham Achrenius. Tekijä: Achrenius, Abraham 1706-1769 Julkaistu:Wasasa prändättyt
Kansalliskokoelma, sijainti: Rv Arkkiveisut. Pääsarja
Teos on taiteilijakirja. Haitarikirja puukotelossa, jonka sisällä on kuvitettu spiraalimainen paperitaitos. Teksti pohjautuu englantilaiseen satuun "Jaakko ja pavunvarsi". Paperitaitoksessa teksti japaniksi, liittessä englanninkielinen teksti. Painos 20 kpl (3/20).
Adachi, Ryoko
Minna Canth
Elisabeth Stenius
Selma Backlund
Kuopion naisintelligenssi, epävirallinen luku- ja keskustelupiiri, jonka toiminnalla oli valtakunnallistakin merkitystä. Kuvassa Minna Canth (vas.), Elisabeth Stenius ja Selma Backlund.
Adéle Sallin
henkilökuvat
Minna Canth vuonna 1884 Adéle Sallinin kuvaamana.
Pohjois-Karjala
Kitee
Puhos
Adler & Dietze, painaja Kruskopf Pehr Adolf, alkuperäisen kuvan tekijä
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Painokuvat
Helsingfors: A. W. Gröndahl & A. C. Öhman
Laatokan Karjala
luostarit
ortodoksinen kirkko
Valamo
Valamon luostari on Venäjän ortodoksisen kirkon luostari Valamon saarella Laatokan järven pohjoisosassa. Nykyään siitä puhutaan Suomessa vanhana Valamon luostarina.
Laatokka
Ruskeala
maisema
Jaakkima
Jaakkimanvaara
pappilat
Juhlaruno Uudenkaupungin rauhan 100-vuotispäivänä
rauhansopimukset
Uudenkaupungin rauha 1721
isoviha
runot
Aejmelaeus, Johannes
Winter, Helmer
Inarijärvi
Koppelo
Inarin Kirkonkylä
Kiviniemi, Matti Heribert (Junnu-Matti)
matkailu
matkailureitit
sisävesiliikenne
laivat
Suomen Matkailuliitto
Aurinkolaiva
Isoisäni Matti Kiviniemi toimi Aurinkolaivan kapteenina ja minäkin pääsin Armin kanssa monesti laivamatkalle. Sisävesiliikenteeseen rakennettu laiva oli tuotu etelästä. Laivaliikennöintiä varten Junnu-Matin rantaan oli rakennettu tie ja laituri. Matkustajat tuotiin Koppeloon linja-autolla ja he jatkoivat laivalla matkantekoa Inarin kirkonkylään, jossa ruokailtiin ja yövyttiin. Matkustajat toivat tuulahduksen muualta maailmasta ja maailmakuva avartui muutenkin, kun pääsin käymään Inarissa asti, toteaa Pirkko Afanasjeff. Aurinkolaiva oli Suomen Matkailuliiton omaisuutta ja se lopetti toimintansa muutaman vuoden kokeilun jälkeen.
Afanasjeff, Pirkko Eila Mirjami
Vaattovaara, Merja
Junnu-Matti
Kiviniemi, Johan Matias Mikonpoika
osuuskunnat
Koppelon sonniosuuskunta
heinänkorjuu
kotityö
Junnu-Matti oli kalastaja ja poromies, jolla oli paljon lapsia. Lisäsärvintä talouteen saatiin mm. karjanpidosta. Talossa oli lehmiä, lampaita ja kylän yhteinen sonni. Kotieläimet vietiin kesäksi saariin, joissa ne saivat olla vapaina syksyyn asti. Heinänteon aikaan koko törmä oli täynnä heinäntekijöitä, joita haalittiin ympäri pitäjää. Heinät niitettiin hevosella, mutta ojanreunojen niittämiseen tarvittiin käsipareja. Heinää jouduttiin myös ostamaan Ivalosta ja venekuljetuksissa sattui joskus haavereita.
Junnun Matin talo oli Koppelon kylän keskuspaikka
Kiviniemi, Selma
Sarre, Matti
postinjakelu
posti
kauppa
kotielämä
Junnu-Matin talo oli Koppelon kylän keskus, jossa hoidettiin posti- , puhelin- ja kauppa-asiat. Talossa asui paljon oman suvun väkeä, mutta ovet olivat silti avoinna kulkijoille, jotka saivat yöpyä ja ruokailla talossa. Runsaasta väkimäärästä huolimatta talossa vallitsi sopu ja järjestys. Junnu-Matti oli vanhanajan patriootti, jonka ei tarvinnut korottaa ääntä, pelkkä katse riitti hiljentämään hälinöivät lapset. Postinhakureissuilla isännät intoutuivat toisinaan tarinointiin ja silloin talon isännälläkin oli nauru herkässä.
Inarijärven kalareissuilla hullaannuttiin mielikuvitusleikkeihin
Nuoran-Juhani
Naukulahti
kalastus
Pirkon isoisällä oli kalamaja Naukulahdessa, jonne mennessä poikettiin useasti Nuoran-Juhanissa. Lapsetkin pääsivät mukaan jopa viikon kestäville kalareissuille. Tytöille se oli mukavaa vaihtelua, sillä he saivat kuljeksia vapaina luonnonhelmassa ja päästää mielikuvitusleikit valloilleen. Pojat sen sijaan joutuivat soutumiehiksi ja kalanvirutukseen.
Partakko
Tsuolisvuono
Sevettijärvi
Kiviniemi, Matti (Juho Matti) (Pikku-Matti)
Aro, Pirkko
vesikuljetus
vesikulkuneuvot
ponttoonit
Koppelon kyläläisten yhteisellä ponttoonilla oli monta käyttöä. Sillä kuskattiin kotieläimet ja niittokoneet kesäisin saariin. Sitä käytettiin Sevettijärven koulun rakennustarvikkeiden ja tienrakennustarpeiden kuljettamiseen sekä kalanpoikasten istuttamiseen Inarijärveen. Ponttooni palveli myös matkailijoita. Kansanedustaja Pirkko Aro kulki monena kesänä miehensä kanssa ponttoonin kyydissä pitkin Inarijärveä. Kuljettajana toimi Pirkon isä, Pikku-Matti.