Iisalmi
valokuvat
1910-luku
Vuorenharju, Anni
Iisalmen kaupunginkirjasto
Unbom, Anni
Wiirilinna, Annikki
Ivalon majala
Rajala, Anni
"Olen minä herrojenkin kyydissä kulkenut", oli Rajalan Anni naureskellut, kun muisteli minkälaisessa seurassa oli matkannut tunturista Ivaloon. Hänellä oli ollut tapana mennä hyvissä ajoin pysäkille, jos sattuisi saamaan peukalokyydin kylille ennen linja-auton tuloa. Kerran tienlaidassa oli ollut arvokkaan näköinen seurue, joka oli tarjonnut kyytiä Ivaloon. Anni oli ilahtunut tarjouksesta ja kun perille oli päästy, seuruetta vastaanottamassa ollut delegaatio oli hämmästellyt, kun Anni hyppäsi ensimmäisenä autosta ulos.
Nurkkala, Toini Inkeri
Vaattovaara, Merja
Anniskeluyhtiön talo (Raatihuoneenkatu 6)
rakennuspiirustus
rakennukset
arkkitehtuuri
jugend
liikerakennukset
virastotalot
Anniskeluyhtiön talo
Hämeenlinnan anniskeluyhtiö
Hämeenlinna
Raatihuonekatu 6
Rauhankatu 8
1880-luku
Vuonna 1875 perustetun Hämeenlinnan Anniskeluosakeyhtiön talo oli Hämeenlinnan suuren "viinasodan" tulosta. Vuonna 1887 voimaan tullut laki antoi kaupunkien valtuustoille vallan lakkauttaa paloviinan myynti. Raittiusliike vaati myyntikieltoa, jolloin Hämeenlinnan valtuusto päätti monopolisoida myynnin. Monopoli oli Suomen oloissa harvinaisen aukoton. Yhtiöllä oli yksinoikeus paloviinan anniskeluun ja lupa pitää kolmea ravintolaa kaupungissa. Voitoista jyvitettiin 2/3 kaupungin kassaan. Anniskeluyhtiö rakennutti vuonna 1889 oman talon, jonka jugendtyyli näkyy lähinnä rikkaassa koristelussa. Pyöristettyä kulmaa koristaa torniaihe ja kaksi parveketta. Viininlehväkoristeet viittaavat talon käyttöön. Kivisessä liiketalossa on kaksi kerrosta ja kellaritilat. Suuret viinikellarit ja viinakauppa sijaitsivat alakerrassa. Ensimmäisessä kerroksessa oli konjakkikauppa, viinakauppa ja työväen anniskeluravintola Tillikka. Toiseen kerrokseen oli sijoitettu raittiusravintola ja asuintiloja. Vuonna 1919 voimaan astunut kieltolaki lopetti yhtiön toiminnan. Yhtiö luovutti rakennuksen kaupungille pilkkahinnalla, ja vuodesta 1918 vuoteen 2010 rakennus toimi virastotalona ja käytännössä myös Hämeenlinnan kaupungintalona 1940-luvulle saakka. Sisätilat ovat muuttuneet, mutta mm. peiliovet ja vanhat rappukäytävät ovat säilyneet.
Helin, Henrik Reinhold
Nyström, Alex
Komonen, Raija
Keuruun kaupunginkirjasto
Annotationer vid Herr Professor Franzéns Föreläsningar, öfwer D. Boethii Försök till en Läröbok i Natur-Rätten : Vår Termin 1807
matematiikka
luennot
muistiinpanot
1800-luku
matematik
föreläsningar
anteckningar
1800-talet
Holm, Erik
Kälviän kirkkoherrana ja rovastina toimineen Erik Holmin (1784-1856) opiskeluaikaisia muistiinpanoja
Kokkolan kaupunginkirjasto
kartanot
Nakkila
Anolan kartanon päärakennus pihan puolelta kuvattuna vuonna 1901 tai 1902. Nakkilan 150-vuotisnäyttelyn kuvia.
Nakkilan kunnankirjasto
1870-luku
Kartano kuvattuna vuonna 1871. Nakkilan 150-vuotisnäyttelyn kuvia.
Kartanon päärakennus kuvattuna vuonna 1871. Nakkilan 150-vuotisnäyttelyn kuvia.
Kuva vuodelta 1871. Oikealla talli, vasemmalla päärakennus. Nakkilan 150-vuotisnäyttelyn kuvia.
Anolan kartanon puutarha ja kasvihuoneet
Oikealla viljamakasiini. Kuva vuodelta 1901 tai 1902.
Anolan kirkkosaaren pohjoispää. Kuva on vuodelta 1871 ja otettu päärakennuksen yläkerrasta. Nakkilan 150-vuotisnäyttelyn kuvia.
Ansgar, arkkipiispa
arkkipiispat
piispat
historia
kristinusko
lähetystyö
pyhimykset
viikingit
elämäkerrat
Ruotsi
Saksa
Turun kaupunginkirjasto
Keitele
kunnallishallinto
ansiomerkit
1960-luku
Paananen, Wellamo
Suomen Valkoisen Ruusun Ritarikunnan I lk:n mitalin sai kunnankirjanpitäjä Laimi Huttunen, valtuuston puheenjohtaja Vilho Mikkonen ja kunnanhallituksen varapuheenjohtaja Yrjö Jääskeläinen saivat Suomen Leijonan Ritarikunnan ansiomerkit. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 17.5.1968.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
kuorot
1970-luku
Keiteleen kirkkokuorolaisille Suomen Kirkkoliiton myöntämät ansiomerkit kymmenen vuoden yhtäjaksoisesta toiminnasta. Kuvassa mm. Kyllikki Halonen, Taimi Härkin ja Matti Myyryläinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 18.2.1971.
Ylihoitaja Mirja Koskinen kiinnitti pronssisen ansiomerkin Antero Leskisen rintamukseen kiitokseksi SPR:n hyväksi tehdystä työstä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 16.5.1974.
sotaveteraanit
Kuvat ovat peräisin Pukkilan Sotaveteraanien albumista ja niihin on tallennettu ansiomerkkien saajia. Ensimmäinen kuva on vuodelta 1981 ja siinä ovat Kauko Nikkilä (vas.), Kauno Mäenrinta, Asko Saloranta, Alli Sihman, Usko Sarvaala, Viljo Kinnari, Eino Rusila, Jalmari Lainila, Valdemar Clewer, Viljo Savela, Tuovi Laaksonen, Lauri Hämäläinen, Ahti Heikkilä, Aimo Lahti, Armas Kuosa ja Pekka Rousi. Toinen kuva on yhdistyksen 20-vuotisjuhlista ja sen alle on kirjoitettu "hopeisen ansiomerkin saajat". Kolmas kuva on lottamuistomerkkien jakotilaisuudesta vuodelta 1994. Neljännen ja viidennen, samassa tilaisuudessa kuvattujen potrettien ottoaika ei ole tiedossa. Viimeisimmässä kuvassa eversti Jarmo Myyrän (vas.) kanssa keskustelevat Eino Lempälä, Eelis Haakana ja Pentti Lehtinen.
Pukkilan kunnankirjasto
Anteckningar af Tankar uti Warianta Ämnen
kirjailijat
Hattula
sensuuri
kielletyt kirjat
Jaakko Juteini sai filosofisesta teoksestaan Anteckningar af tankar uti varianta ämnen syytteen vääräoppisuudesta. Kirjailija tuomittiin oikeudessa syylliseksi, ja teoksen koko painos takavarikoitiin ja määrättiin hävitettäväksi polttamalla. Myöhemmin hovioikeus kuitenkin kumosi Juteinin tuomion, mutta kirjat oli jo ehditty polttaa. Teos on digitoitu Kansalliskirjaston Pelasta kirja -kampanjassa.
Juteini, Jaakko
Julkaistu kirjana: Wiborg : (hos And. Cederwaller), 1827. http://digi-tilaukset.lib.helsinki.fi/pelastakirja/p33-06_anteckningar_af_tankar.pdf
Kansalliskirjasto
Anteckningar om Nord-Karelska frikorpsernas företag, 1808 : föregångna af ett försök till framställning om dessa korpsers uppkomst och öden
Pohjois-Karjala
sodat
maanpuolustus
1700-luku
Suomen sota
Tiainen
Olli
Kirja kertoo 1700-luvun sodista, jotka koskettivat myös Pohjois-Karjalaa sekä vuoden 1808-1809 Suomen Sodasta Ruotsin ja Venäjän välillä. Rajakapteeni Olli Tiaisen toiminnasta kerrotaan.
Kivinen, K. M.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 92.5 KIV
G. W. Edlunds förlag
Useiden kirjoittajien muistiinpanoista koottu nide, jossa on eri aihepiireihin liittyviä erikielisiä merkintöjä.
Antinluoma, Leo
Antinluoma, Aito
Antinluoma, Tauno
yhtyeet
Honkajoki
Satakunta
Vas. Leo, rummut, Aito, hanuri, Tauno, basso ja laulu. Kuvassa häitä soittamassa Saukonniemen lavalla 1960-luvun lopulla.
Honkajoen kunnankirjasto
aikakauslehdet → Antrea
aikakauslehdet → Vuoksenranta
Helsinki : Antrea-seura 1978-2014.
henkilökuvat
Maanviljelijä Antti Jauhiainen Jatkolasta Kulvemäeltä.
huvilat
Nykyisen seurakuntakodin paikalla ollut Anttilan huvila, joka myöhemmin siirrettiin nykyiselle paikalleen Majatalontien varrelle, Viljo Lehtisen saamalle rintamamiestontille. Talossa asui muun muassa pitäjän pitkäaikainen kätilö Ulla Anttila (Kosonen).
Anwisning om särskilda godkända sätt till skadedjurs fångande och fällande
maanviljely
kotieläintalous
tuhoeläimet
Mäntsälän kunnankirjasto
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teoksen sivuilla mustavalkoisia "kiemurtelevia" kuvioita ja sanoja. "Kaikki sanat ja piirrokset Mattia Lullinin." Käsinsidottu, kannen kuviot käsinpainettuja linoleikkauksia.
Lullini, Mattia
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Teos on taiteilijakirja. Julkaisu sisältää tekstiä, kuvia, karttoja, mainoksia, uutisleikkeitä, piirroksia. Kansipaperissa teksti: Kriwet Publit.
Kriwet, Ferdinand
Varsinais-Suomi
Vehmaa
Rautila
moottoriveneet
apteekkarit
Vehmaan Rautilan apteekin esimmäinen apteekkari
apteekit
ravintolat
Apteekki ja ravintola. Vuosiluku ei tiedossa.
Apteekki-säästöpankki 1960-luvulta. Kuvaaja ei tiedossa.
Kinnunen, Ritva
Apulaisena vanhassa sairaalassa 45- vuotta sitten
Taipale, Kerttu
koulut
koulurakennukset
Arantilan vanha koulu rakennettiin vuonna 1878 ja purettiin 1969.
Arbetarebostads aktiebolaget i Åbo : Työväenasuntojen osakeyhtiö Turusta
Turku
työläiset
asunnot
Arbetarebostads aktiebolaget i Åbo
kartat
kaavat
kaavoitus
asemakaavat
asemakaavoitus
kaupungit
kustavilainen aika
1770-luku
Arbin Axel Magnus von
Kustaa III
Hämeenlinnan kaupunki siirrettiin 1770-luvulla vanhalta paikaltaan linnan pohjoispuolelta nykyiselle paikalleen Niementaustan mäelle. Kuningas Kustaa III vahvisti vuonna 1776 uuden sijoituksen ja määräsi linnoitustoimen päällikkö Axel Magnus von Arbinin (1717–1791) laatimaan asemakaavan uudelle paikalle. Arbinin ensimmäinen kaava valmistui ja hyväksyttiin vuonna 1777. Lydiaan on digitoitu kuitenkin Arbinin toinen kaavaversio, jonka kuningas allekirjoitti 19.5.1778. Se sisältää edellisvuotiseen verrattuna joitakin muutoksia etenkin teiden sijoittelussa. Arbinin kaava on ns. ruutukaava ja sen ääriviivat ovat taitteiset niin, että kaava muodostaa vuodan muotoisen kuvion. Kaupunkia kiertää lehtipuiden rivistö ja ulompana maaston kuivattamiseksi kaivettu kanava. Kaava toteutui suurelta osin, vaikkakaan kaavan mukaisia rantakatuja, laitureita ja puuistutuksia ei koskaan toteutettu. Kaava oli voimassa aina Hämeenlinna paloon asti vuonna 1831. Arbinin asemakaava on merkittävimpiä kustavilaisen ajan kaupunkisuunnitelmia Suomessa. Alkuperäinen kaava on kooltaan 38 x 71 cm, ja sitä säilytetään Hämeenlinnan kaupunginarkistossa.
Arbin, Axel Magnus von
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Äreminne öfver Carl Carlsson Gyllenhjelm
puheet
kristillisyys
henkilöhistoria
tal
personhistoria
kristlighet
Gyllenhielm, Carl Carlsson
Kälviän kirkkoherrana ja rovastina toimineen Erik Holmin (1784-1856) kirjoituksia
Teos on taiteilijakirja. Valokuvia ja tekstiä. Numeroitu painos = Numbered edition: 999 kpl = pcs.
Jaskari, Ari
Jaatinen, Olli
Arja Tuomarila orkestereineen Vehmassalmen tanssipaviljongin päättäjäisissä 28.9.1963
lavatanssit
seuratanssit
viihdemusiikki
Saarinen, Kari
Arja Tuomarila Vehmassalmen tanssipaviljongilla
tanssilavat
Vehmassalmen päättäjäiset 28.9. 1963. Arja Tuomarila.
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1990
Setälä, Matti
Otavankatu
1980-luku
kirjastot
Teos on taiteilijakirja. Niteessä 18 numeroimatonta lehteä. Teos ollut jaossa näyttelyssä Arjen topografia Häme-Galleriassa Lahdessa elokuussa 2007. Editio 300 kpl.
Ljungdell, Noomi
Teos on taiteilijakirja. Teos on osa neliosaista sarjaa (lopputyö Taideteollisen korkeakoulun taidekasvatuksen osastolle) ja sisältää kuvallisia havaintoja arjesta. Käsinsidottu teos kotelossa, sisältää käsin vedostetun monotypian ja offset-litografian. Liittyy näyttelyyn Galleria Omassa huoneessa 6.1.-18.1.2004.
Hulkko, Maria
Teos on taiteilijakirja. Kollaasitekniikalla toteutettu, taiteilijan itsensä sitoma teos. Kirjan sivuille liimattu välähdyksiä nuoren naisen elämästä 50-luvun naistenlehtikuvien kautta. Kirjan selässä renkaassa avaimenperä, jossa teoksen nimi. Uniikkikappale. Alunperin osa laajemmasta teossarjasta. Yksittäiset teokset on voitu ripustaa avaimenperistä "pyykkinarun" tapaan.
Liikanen, Elina
Arkkikirjallisuutta, numeroitu sarja (1–22)
arkkikirjallisuus
sananlaskut
laulut
runot
mietelmät
Jaakko Juteinin Arkkikirjallisuutta on 22 vihkosen sarja, joka sisältää runoja, virsiä, juomalauluja, mietelmiä ja muita pieniä kaunokirjallisia kirjoitelmia. Arkkikirjallisuuden sarjaan sisältyvät seuraavat vihkoset: Neljä wirren koetusta, Wiisi laulun laitosta, Hengen herätyksiä, Pieniä piirroksia, Wakaisia wärsyn päitä, Leikillisiä wärsyn päitä, Hupauksia, Oma-tekoisia Sanan-Laskuja, Pieniä Runoja, Huwitus-lauluja, Rakkauden lauluja, Juoma-Lauluja, Muutama Ajatus Tutkinnon Aineista, Seka-Sanomia, Sydämen Sulatuksia Ihmiselle (Kehoitus armahtamaan kanssa-luotuja, Ihmisen arwo, Luotujen arwo, Linnun pesä, Kissan Poika, Markkinat), Mainioita Suomessa (Suomen suku, Wiipurin pamaus 1495, Nuija-sota Suomessa 1597). Jaakko Juteinin arkkikirjallisuutta vuodelta 1844 on digitoitu Kansalliskirjaston Pelasta kirja -kampanjassa.
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (Cederwallerin lesken ja pojan kirja-painossa), 1844. http://digi-tilaukset.lib.helsinki.fi/pelastakirja/p87-06_arkkikirjallisuutta.pdf
Arkkipiispa Erkki Kailan kuolemasta 50 vuotta
Kaila, Erkki
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1994
Lehtimäki, Jaakko
Ennen vanhaan on ollut tapana tehdä vainajien arkut kotona. On ollut myös tapa, että omassa pajassa tehdyistä arkunnauloista ensimmäinen on lyöty pajan sisälle oven yläpuolella olevaan hirteen. Tällaisia arkun nauloja on Keiteleen Tossavanlahden Mäkelän vanhan pajan seinässä 16 kpl. Isäntä Otto Saastamoinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 27.11.1975.