Sotaan lähdön muistokiven paljastusjuhla
sotaveteraanit
sotahistoria
muistomerkit
Sotaan lähdön muistokivi paljastettiin toukokuussa 1983 Pukkilan Kirkonkylässä nuorisoseurantalo Toimelan pihalla. Muistokivi on Savijoelta tuotu luonnonkivi, johon kiinnitetyssä laatassa todetaan: "Tältä paikalta lähtivät Pukkilan miehet puolustamaan isänmaataan 13.10.1939 ja jatkosotaan 18.6.1941". Kuvat kertovat muistokiven paljastustilaisuudesta. Paljastuspuheen piti pukkilalainen sotaveteraani Jaakko Kontula (ensimmäinen kuva). Hän kuului reserviläisiin, jotka lähtivät Toimelan mäeltä talvisotaan. Muistokivi luovutettiin Pukkilan Nuorisoseuran hoitoon (toinen kuva). Luovutuspuhetta pitämässä yhdistyksen puheenjohtaja, sotaveteraani Kauno Mäenrinta, oikealla nuorisoseuran edustajat Pirkko Clewer ja Väinö Hynninen. Kunniavartiossa seisoivat jääkärit Juha Nykopp (vas.) ja Petri Mälkiä. Paljastusjuhlan jälkeen sotaveteraanit ja juhlayleisö marssivat muistokiveltä sankarihaudalle. Veteraanien seppeleen sankarikaudalle laskivat Heikki Piispa ja Kauno Mäenrinta ja seurakunnan ja kunnan seppeleen Pentti Anttila ja Aaro Mäenrinta. Sankarihaudalta juhlaväki siirtyi päiväjuhlaan seurakuntakodille. Muistokiven alue nimettiin 1980-luvulla Veteraanipuistoksi. Aiemmin Isonmännyntienä tunnettu, Toimelan ohi kulkeva tie muutettiin vuonna 1997 - pitkän kunnallispoliittisen väännön jälkeen - Veteraanitieksi. Muistokivellä otetussa talkooporukan ryhmäkuvassa ovat veteraanit Pekka Rousi (vas.), Usko Sarvaala, Kauno Mäenrinta, Viljo Savela, Viljo Kinnari, Heikki Piispa ja Pentti Lehtinen.
Pukkilan kunnankirjasto
kunniamerkit
Puolustusvoimat ryhtyi vuonna 1986 jakamaan rintamaveteraanien tammenlehvämerkkiä. Sen voi saada rintamaveteraani, jolle on myönnetty rintamasotilas- tai rintamapalvelustunnus tahi ulkomaalaisen rintamasotilastunnus. Ensimmäinen kuva on otettu vuonna 1986 Pukkilan seurakuntakodilla järjestetystä tammenlehvämerkkien jakotilaisuudesta. Merkkijonosta tunnistettu Toivo Ovaska (kolmas oik.), Veikko Hukka, Aate Ahola, Erkki Rantalainen sekä Valdemar Clewer (vas.). Toisessa kuvassa ovat Pauli Alander (vas.), Mauno Heikkilä (kolmas vas.) ja Veikko Taipale (neljäs vas.).Kolmas kuva on niin ikään tammenlehvämerkkien jakotilaisuudesta. Merkit jakoi Itä-Uudenmaan Sotilaspiirin esikuntapäällikkö, everstiluutnantti Kurt Lindeman. Lindeman oli aikoinaan huippu-urheilija. Lisätietoja http://fi.wikipedia.org/wiki/Kurt_Lindeman
Pukkilan Sotaveteraanit luovutti veteraaniviirin Pukkilan kunnalle syyskuussa 1985. Valtuustosalissa otetussa kuvassa ovat veteraaniyhdistyksen edustajat Pekka Rousi (vas.) ja Kauno Mäenrinta sekä kunnan edustajat, kunnanvaltuuston puheenjohtaja Eino Saarikko (kolmas vas.), kunnanjohtaja Kari Satoniitty ja kunnanhallituksen puheenjohtaja Yrjö Siltala. Paikalla oli myös kunnansihteeri Mirja Riihiluoma.
Pukkilan Sotaveteraanit sai oman lipun vuonna 1982. Kuvat ovat lipun vihkimistilaisuudesta, joka pidettiin elokuussa 1982 seurakuntakodilla. Lipun vihki pastori Lasse Hautala. Kunniavartiossa Pekka Rousi (vas.), Pentti Lehtinen, Kauko Nikkilä, Asko Saloranta, Viljo Savela ja Ahti Heikkilä. Lipunnaulausseremoniassa ensimmäisen naulan sai lyödä veteraaniyhdistyksen perustavan kokouksen koollekutsuja ja ex-puheenjohtaja Usko Sarvaala. Sinipohjaisessa lipussa on lumipukuista sotilasta esittävä Suomen Sotaveteraaniliiton tunnus sekä Pukkilan vaakuna. Alimmassa kuvassa lippua esittelevät muutama vuosikymmen myöhemmin veteraaniyhdistyksen silloinen puheenjohtaja Eino Lempälä (vas.) ja sihteeri Åke Almiala (kuva: Pertti Mäkelä).
viirit
kuorot
mieskuorot
Opettaja Pentti Melan suunnittelema Pukkilan Mieskuoron pöytästandaari. Siihen on kuvattu kätensä kohottanut kuoronjohtaja, jonka takinnapit vilkkuvat viirin alaosassa. Ympyrät symboloivat kuorolaisia. Pentti Mela lauloi itsekin mieskuorossa ja toimi muun muassa kuoron sihteerinä.
rakennukset
ilmakuvat
Naarkoskea ja Naarkosken teollisuuslaitoksia esittelevässä ilmakuvassa näkyvät muun muassa mylly (etualalla), saha ja sähkölaitos, niin sanottu Kolhoosin talo ja paloasema letkunkuivaustorneineen (vasemmassa reunassa) sekä Perttilän päärakennus.
maisema
Syvänojan kylän maisemaa esittävä, vuodelta 1911 peräisin oleva valokuva on otettu Porvoontien suunnalta.
puistot
Nuorisoseurantalo Toimelan kupeessa oleva metsikkö, jossa on sotaan lähdön muistokivi, nimettiin 1980-luvulla Veteraanipuistoksi. Pukkilalaiset sotaveteraanit ja naisjaostolaiset huolehtivat alueen kunnossapidosta. Valokuvissa on siivoustalkoisiin osallistuneita. Ensimmäinen kuva on vuodelta 1986, toinen vuodelta 1996 ja kolmas vuodelta 2002.
hautausmaat
sankarihaudat
sankarivainajat
Kuvat kertovat Pukkilan Sotaveteraanien kunniakäynneistä sankarihautausmaalla muun muassa itsenäisyyspäivänä ja kaatuneitten muistopäivänä. Jouluaattona sankarivainajien hautapaasille on sytytetty kynttilät. Ensimmäinen kuva on otettu vuonna 1987 kaatuneitten muistopäivänä. Veteraaniyhdistyksen albuminlehti on talvisodan alkamisen 50-vuotispäivän vietosta 30. marraskuuta 1989, puhetta pitää kirkkoherra Pentti Anttila. Viimeinen kuva on sankarihautausmaan kunnostustalkoista. Mukana olivat Pauli Alander (edessä vas.), Vieno Lempälä, Eelis Haakana, Eino Lempälä, Kauno Mäenrinta (takana vas.), Leo Clewer ja Toivo Ovaska.
ansiomerkit
Kuvat ovat peräisin Pukkilan Sotaveteraanien albumista ja niihin on tallennettu ansiomerkkien saajia. Ensimmäinen kuva on vuodelta 1981 ja siinä ovat Kauko Nikkilä (vas.), Kauno Mäenrinta, Asko Saloranta, Alli Sihman, Usko Sarvaala, Viljo Kinnari, Eino Rusila, Jalmari Lainila, Valdemar Clewer, Viljo Savela, Tuovi Laaksonen, Lauri Hämäläinen, Ahti Heikkilä, Aimo Lahti, Armas Kuosa ja Pekka Rousi. Toinen kuva on yhdistyksen 20-vuotisjuhlista ja sen alle on kirjoitettu "hopeisen ansiomerkin saajat". Kolmas kuva on lottamuistomerkkien jakotilaisuudesta vuodelta 1994. Neljännen ja viidennen, samassa tilaisuudessa kuvattujen potrettien ottoaika ei ole tiedossa. Viimeisimmässä kuvassa eversti Jarmo Myyrän (vas.) kanssa keskustelevat Eino Lempälä, Eelis Haakana ja Pentti Lehtinen.
työväentalot
Kuvat esittävät vuonna 1906 perustetun Pukkilan Työväenyhdistyksen taloa. Ensimmäinen on otettu työväentalon vihkiäisjuhlassa vuonna 1911. Etualalla on Pukkilan torviseitsikko ja oikealla Pukkilan Nuorisoseuran sekakuoro. Sekä torvisoittokuntaa että kuoroa johti kanttori J.V. Marttinen, joka seisoo kuoron edessä. Kolmannessa kuvassa hääväki on kerääntynyt ryhmäkuvaan työväentalon pihalle. Myös taulua pitelevät miehet on kuvattu työväentalon rappusilla. Kuvan iltamailmoitus julkaistiin sanomalehti Uusimaassa vuonna 1912. Nykyisen kunnantalon naapurissa ollut työväentalo poistui kyläkuvasta 1950-luvun alussa, jolloin se myytiin huutokaupalla ja purettiin.
Sotaveteraaneja Toimelan mäellä sotaan lähdön muistomerkin äärellä. Kuva on otettu 60 vuotta sen jälkeen, kun Pukkilan miehet lähtivät 13.10.1939 talvisotaan nuorisoseurantalo Toimelan pihalta. Tuohon ryhmään kuuluivat muun muassa Jaakko Kontula (vas.), Tuovi Laaksonen, Lauri Keskipasma ja Tauno Lilja.
laulajat
Muun muassa lukuisissa sotaveteraanien juhlissa esiintyneeseen veteraanikvartettiin kuuluivat Kalevi Aalto (vas.), Eino Lempälä, Jussi Hyypiä ja Pentti Lehtinen.
lotat
maanpuolustus
Lotta Svärd
naisjärjestöt
maanpuolustusjärjestöt
ilmavalvonta
Pukkilan suojeluskunta rakensi syksyllä 1939 Teikarinmäen ampumajan (nykyisin Teikarinmäen urheilukentän huoltorakennus) viereiseen metsikköön ilmavalvontatornin, jossa ilmavalvontalotat työskentelivät koko talvisodan ajan sekä jatkosodan alussa. Ensimmäisessä kuvassa majan edustalla ovat Ella Jokinen (vas.), Aini Virtanen, Elsa Yrjänä (Höykälä) ja Kyllikki Kittelä (Rusila), toisessa kuvassa Kyllikki Kittelä (Rusila) (vas.), Ella Jokinen (Ekström) ja Aini Virtanen sekä kolmannessa Aune Alestalo (vas.) ja Helmi Eerola (Koivisto). Neljännessä kuvassa on Kaarina Rusila (Halkilahti). Viimeiset kuvat on otettu vartiotornissa. Kesäisessä kuvassa ovat Kaisa Laurila (Klemettilä) (vas.) ja Elsa Yrjänä (Höykälä). Turkkiin pukeutunut kaksikko on Kyllikki Kittelä (Rusila) ja Ella Jokinen. Lotilla oli vartiotornissa käytössä kaksi turkkia, jotka olivat peräisin Kanteleelta: Kyllikillä on yllä Muurahaisen susiturkki ja Ellalla Korpusen lammasturkki. Ilmavalvontatornin juuressa otetussa kuvassa ovat Maija Uotila ja Kaisa Laurila (Klemettilä). Luettelo Teikarinmäen ilmavalvontatornissa työskennelleistä lotista sekä lääkintä- ja muonitustehtävissä toimineista lotista on peräisin Pukkilan Sotaveteraanien arkistosta.
sotilaat
näyttelyt
Kirjaston lukusalissa ovat Pukkilan Sotaveteraanien hankkimat mallinuket, joista toisella on yllään reservin kapteenin Yrjö Rousin asepuku ja toisella Kyllikki Rusilan lottapuku. Veteraanijuhlien ja -tapahtumien rekvisiittana olleet sotilas ja lotta on sijoitettu kirjaston lukusaliin näyttelyvitriinin molemmin puolin. Mustavalkoinen valokuva esittää Yrjö Rousia. Viimeinen kuva on vuodelta 2004, jolloin sotilas ja lotta olivat esillä Pukkilan Sotaveteraanien järjestämässä sota-ajan muistonäyttelyssä ensin nuorisoseurantalo Toimelassa ja sen jälkeen Pukkilan Osuuspankissa, josta kuva on.
huvilat
Nykyisen seurakuntakodin paikalla ollut Anttilan huvila, joka myöhemmin siirrettiin nykyiselle paikalleen Majatalontien varrelle, Viljo Lehtisen saamalle rintamamiestontille. Talossa asui muun muassa pitäjän pitkäaikainen kätilö Ulla Anttila (Kosonen).
järjestötoiminta
Ensimmäisessä kuvassa seisovasta kaksikosta Kauno Mäenrinta (1918-2005) (oik.) toimi kymmenen vuotta ja Eino Lempälä (1924-2008) toistakymmentä vuotta Pukkilan Sotaveteraanien puheenjohtajana. Veteraaniyhdistyksen ensimmäinen puheenjohtaja oli Eino Sairola (pj vuosina 1967-1968). Hänen jälkeensä tehtävää ovat hoitaneet Usko Sarvaala (1969-1976), Jalmari Lainila (1977), Viljo Kinnari (1978-1980), Kauno Mäenrinta (1981-1991), Toivo Perttilä (1992-1993), Eino Lempälä (1994-2008) ja Arto Luoma. Kuvat asepukuisista puheenjohtajista ovat ko. järjestyksessä. Viimeisenä on vuodesta 2009 yhdistystä johtaneen Luoman kuva. Hän on ensimmäinen Pukkilan Sotaveteraanien puheenjohtaja, joka ei ole taustaltaan sotaveteraani. (Luoman kuva: Eeva Sumiloff) Alimmassa kuvassa Lempälän ja Mäenrinnan kanssa on juhlaväkeä tervehtimässä Eelis Haakana.
kylät
Pukkila -- Kantele
Vanha valokuva Kanteleen kyläkeskuksesta. Kuvan ottoaika ei ole tiedossa.
ihmiset
naiset
virkapuvut
muonitus
ruokahuolto
Pukkilan Sotaveteraanien arkistosta löytyneitä kuvia pukkilalaisista muonituslotista. Neljännessä kuvassa Elli Siltala (o.s. Brusin) istuu etualalla laatikon päällä. Viides kuva on otettu vuonna 1932 Korsossa pidetyillä muonituskursseilla. Kuvassa ovat pukkilalaiset lotat Liisi Saaronen (vas.) ja Rauha Ollila (toinen vas.). Sanomalehtileike on vuodelta 1934 ja siinä kerrotaan Pukkilan Lotta Svärd -yhdistyksen vuosikokouksesta. Kutsu liittyy Mikkelinpäivänä järjestettyihin iltamiin, joissa vieraili Orimattilan emäntäkoulun johtajatar Fanny Syrjänne. Vuosiluku ei ole tiedossa.
Pukkilan Lauluseuran kuva vuodelta 1893.
Pukkilan kunankirjasto
järjestöt
Pukkilan Sotaveteraanien naisjaosto perustettiin vuonna 1982. Jaoston johtokuntaa esittävä kuva on otettu vuonna 1994.
Kaitokankaan ja Knuuttilan hautamuistomerkki
suojeluskunnat
hautamuistomerkit
Pukkilan suojeluskunnan pöytäkirjanote, joka koskee "vapaussodassa kaatuneen Jalmari Kaitokankaan ja Virossa kaatuneen Yrjö Knuuttilan haudalle pystytettävän sankaripatsaan paljastusjuhlaa". Juhla pidettiin toukokuussa 1921. Hautausmaalla vuonna 1928 otetussa kuvassa Pukkilan suojeluskuntalaiset ovat kunniakäynnillä Kaitokankaan ja Knuuttilan hautamuistomerkillä. Puhetta pitää Pukkilan kirkkoherra Adolf Werner Kyrö. Pukkilan suojeluskunta perustettiin 13. huhtikuuta 1918. Perustamispäivä nimettiin samalla "Pukkilan vapautuspäiväksi", koska punakaartin valta oli päättynyt. Suojeluskuntajärjestö lakkautettiin marraskuussa 1944.
puhelinkeskukset
puhelinlaitteet
Pukkilan Kirkonkylän puhelinkeskuksen hoitaja Anna Valve (1880-1972). Pukkila sai ensimmäisen keskuksen 1920-luvun alussa, jolloin sen hoitajaksi valittiin Valve. Hän jäi eläkkeelle 35 työvuoden jälkeen vuonna 1956, mutta toimi senkin jälkeen tarvittaessa keskuksessa tuuraajana. ”Sota-aika oli hyvin vilkasta. Lottien hoitama valvontatorni antoi työtä, ja keskellä yötäkin nousin usein välittämään näiden ilmatorjuntalottien viestejä Lahteen. Ensimmäinen keskuspöytä oli 16-linjainen, seuraava jo 40-linjainen, ja sitten tuli 80- ja edelleen muutamien vuosien kuluttua 160- ja lopuksi tämä viimeinen 200-linjainen keskuspöytä”, muisteli jo eläkkeelle jäänyt Anna Valve Pukkilan puhelinkeskuksen historiaa 1960–luvulla antamassaan lehtihaastattelussa. Valveen jälkeen keskuksenhoitajana toimi hänen tyttärensä Ella Lassila.
keinut
pihakalusteet
Syvänojalla, Eskolan takana olevalla Kivimäellä otetussa kuvassa istuvat keinussa Ida ja Anselm Aarnio. Kalliolla ovat Elvi Valve (vas.), Maire Aarnio ja Irma Aarnio sekä edessä Anja Aarnio. Kuva on 1920-luvun alkuvuosilta.
sillat
henkilövalokuvaus
Tämä seurue on kuvattu Pukkilan Syvänojan jokisillalla.
maatalous
maanviljely
peltoviljely
hevonen
Kuvissa Eskolan talon väki on peltotöissä Pukkilan Syvänojalla 1920-luvulla. Taustalla näkyy ilmeisesti Hyrylänmäki.
koulut
kansakoulu
oppilaat
Pukkilassa otetusta koulukuvasta on tunnistettu Maija Majakallio (Kallio) (eturivi viides vas.) ja Lea Saari (Haakana) (toinen rivi neljäs vas.).
Kerttu Nurmisen kirjoitus Teikarinmäen ilmavalvontalotista
Nurminen, Kerttu
paikallishistoria
Puhe, jonka Pukkilan entinen kunnansihteeri Kerttu Nurminen (os. Aunio) (s. 1919) piti sotaveteraanipäivänä 27. huhtikuuta 1994 nuorisoseurantalo Toimelassa järjestetyssä juhlassa. Puhe käsitteli Teikarinmäen ilmavalvontatornissa talvisodan ja jatkosodan aikana palvelleiden pukkilalaisten ilmavalvontalottien toimintaa. Nurminen itse oli yksi näistä iv-lotista. Tekstin pääsee lukemaan, kun klikkaa ko. kuvaketta. Ensimmäinen valokuvista on otettu Teikarinmäen ilmavalvontatornissa. Kuvassa ovat Kaarina Rusila (Halkilahti) (vas.) ja Kerttu Aunio (Nurminen). Toinen Kerttua esittävä valokuva on syksyltä 1944. Neljäs kuva on otettu ennen sotavuosia ja siinä Kerttu on pukenut ylleen Keijo Pietiläisen puvun. Värivalokuva on syyskuulta 1992, jolloin Nurminen puhui Pukkilan Sotaveteraanien 25-vuotisjuhlassa. Hän toimi Pukkilan Sotaveteraanien naisjaoston puheenjohtajana vuosina 1996-1998. Kartta osoittaa ilmavalvontatornin sijainnin.
Kesäkausi Jäämeren ja Vienanmeren rannoilla. Matkamuistelma
kirjat
matkakertomukset
Julias Ailion teos "Kesäkausi Jäämeren ja Vienanmeren rannoilla - Matkamuistelma" hankittiin Savijoen Lainakirjaston kokoelmiin vuonna 1901. Kirjastossa tallella olevan luettelon mukaan sen hinta oli tuolloin 1 markka ja 35 penniä. "Kesäkausi Jäämeren ja Vienanmeren rannoilla" on Savijoen piirikirjaston kirja nro 33. Kustannusosakeyhtiö Otavan kustantama kirja on painettu vuonna 1899 Kuopiossa O.W. Backman´in kirjapainossa. Kirja kuuluu nykyään Pukkilan kunnankirjaston kokoelmiin ja sen voi lukea oheisesta linkistä (klikkaa kirjan kansikuvaa). Julius Edvard Ailio (1872-1933) oli arkeologi ja poliitikko. Hän työskenteli muun muassa Muinaistieteellisen toimikunnan esihistoriallisen osaston johtajana (1920-1933), Helsingin yliopiston arkeologian dosenttina (1910-1926) ja Suomen ja Pohjoismaiden arkeologian vt. professorina (1921) sekä vt. valtionarkeologina (1926, 1929). Sosialidemokraattien edustakuntaryhmään kuulunut Ailio toimi kansanedustajana (1919–1921 ja 1924–1933) ja oli opetusministerinä Tannerin hallituksesssa (1926-1927).
Ailio, Julius
Lainakirjaston johtokunnan pöytäkirjat vuosilta 1892 ja 1893.
kirjastot
pöytäkirjat
Pöytäkirjat lainakirjaston johtokunnan kokouksista, jotka pidettiin 27. maaliskuuta 1892 ja 30. tammikuuta 1893.
museorakennukset
lehtiartikkelit
Pukkilan kunnan omistuksessa olevan Savijoen suutarintuvan pihapiirin rakennuksia. Paavo Suonion tuparakennuksen pihassa ovat vaja, liiteri, kaksikerroksinen aitta ja huonokuntoinen navetta. Navettarakennus on moniosainen ja siinä on muun muassa parsinavetta, karjakeittiö, talli, eteinen, huussi, varasto ja yliset. Kuvat on ottanut Sue Salminen rakennusten esineistön luetteloinnin yhteydessä. Suonion suutarintupaa koskeva lehtiartikkeli on julkaistu Orimattilan Sanomien kesälehdessä toukokuussa 1996. Sen on kirjoittanut toimittaja Virpi Kallio. (klikkaa kuvaketta, jotta voit lukea jutun)
Salminen, Sue
Kallio, Virpi
Orimattilan laulu-, soitto- ja urheilujuhlien palkintodiplomi
kunniakirjat
kuorolaulu
sekakuorot
Pukkilan sekaköörin jäsenen Sigrid Heleniuksen (Alanko) saama kunniakirja. Kanttori J.V. Marttisen johtama sekakuoro sai toisen palkinnon kesäkuussa 1909 Orimattilassa järjestetyillä laulu-, soitto- ja urheilujuhlilla. Sekakuoron ryhmäkuva on vuodelta 1911. Sigrid Maria Helenius (1888-1967) on toisessa rivissä (kolmas vas.). Helenius teki elämäntyönsä Kirkonkylän Liuhkon tilan emäntänä. Hänen puolisonsa oli August Wilhelm Alanko.
liikenne
autot
onnettomuudet
Liikenneonnettomuus Naarkosken vanhalla kivisillalla. Kuvan ottamisajankohta ei ole tiedossa.
Pukkilan kirkkoneuvosto 1900-luvun alussa
luottamushenkilöt
seurakunta
kirkkoneuvostot
Pukkilan seurakunta
Pukkilan seurakunnan kirkkoneuvoston jäseniä pappilan edessä vuonna 1916. Viides mies vasemmalta lukien on kirkkoherra Adolf Werner Kyrö. Kyrö toimi Pukkilassa pappila vuosina 1909-1923 (osan ajasta vuosina 1910, 1914 ja 1915 virkavapaalla).
Koululaiset istuttamassa kirkon kuusiaitaa
koululaiset
kirkko
Kuvan alla lukee Savijoen koululaiset istuttamassa kirkon kuusiaitaa.
linja-autot
Maijala, Sirkka
Savijokelainen Sirkka Maijala kuvattiin vuonna 1952 matkalla Nilsiän herättäjäjuhlille.
puutarhat
mehiläispesät
mehiläishoito
lapset
Savijoen koululla otetun kuvan taustalla näkyvät mehiläispesät. Kastelukannuineen etualalla seisovat oppilaat ovat ilmeisesti matkalla hoitamaan opettajan keittiöpuutarhaa.
Savijoen koululla otetusta kuvasta on tunnistettu Veijo Hämäläinen (neljäs rivi, viides vas.) ja Teuvo Viljanen (takarivi, neljäs vas.).
perheet
Savijoen Maijalan tilan isäntäväki Kalle ja Serafia Maijala perhepotretissa lastensa Iinan (Ahokas) (takana vas.), Emilin (Maijala), Niklaksen (Majanto), Joelin (Ahokanto), Alinan, Arvin (edessä vas.) ja Hilman kanssa.
hevosajoneuvot
Neljän miehen seurueesta on tunnistettu savijokelainen Paul Hämäläinen (toinen oik.).
tulvat
polkupyörät
Tulvavesi peitti Savijoella Kukonkorven sillalle johtavan tien vuonna 1965. Sillasta on kuvassa näkyvillä vain keskikohta. Polkupyöräilijä on Harri Mäkelä. Toisessa kuvassa näkyy taustalla Savijoen seuratalo.
kauppiaat
Kuvassa on savijokelainen kauppias Matti Kontula.
Saarnio, Sandra
nuoret
kirkkorakennukset
Nuorisoa ryhmäkuvassa Pukkilan kirkon rappusilla.
sotaväki
1920-luvun puolivälissä otetun valokuvan taakse on kirjoitettu Paul Hämäläinen lennättimessä. Kuva liittyy ilmeisesti Pukkilan Savijoella asuneen Hämäläisen (kuvassa etualalla) asepalveluksen suorittamiseen.
koulurakennukset
Kuvat esittävät ilmeisesti Savijoen koulua. Kuvien henkilöistä tai niihin liittyvistä tapahtumista ei ole tarkempaa tietoa.
Pukkilan kotiseutumuseon ensimmäinen diaario.
museot
luettelot
Pukkilan kotiseutumuseon ensimmäinen diaario. Luettelon on kuvittanut opettaja Pentti Mela. Diaario on digitoitu vain osittain (Melan kuvittamat sivut). Se on kesäisin esillä Koivulinnan piharakennuksissa toimivassa Pukkila-museossa. Pukkilan kotiseutumuseon toiminnan käynnisti vuonna 1953 perustettu Pukkilan museoyhdistys. Kotiseutumuseon ensimmäisenä museorakennuksena toimi Pukkilan manttaalikunnan vuonna 1951 lahjoittama entinen viljamakasiini, jonka museoyhdistys kunnosti. Esinekeräys käynnistettiin vuonna 1955. Vuonna 1997 Koivulinnan piharakennuksiin siirtyneen museon kokoelmissa on lähinnä maanviljelykseen liittyviä työkaluja, taloustarvikkeita, huonekaluja ja tekstiilejä. Tuula Pärssinen on rakentanut museoon muun muassa tupa- ja vieraskamari-interiöörin. Kirkon vieressä oleva viljamakasiini toimii nykyisin lähinnä museon varastona.
riihet
Piirolan riihi oli Pukkilan Kirkonkylässä suurin piirtein Eero Liljan talon kohdalla. Riihen alapuolella oli Pukkilan kanttorina vuosina 1932-1956 toimineen ja eläkkeelle siirryttyään takaisin Pukkilan muuttaneen Eino Piirolan kettutarha. Piirola kasvatti häkeissä sinikettuja. Varsinainen riihi toimi kuvassa näkyvässä taaimmaisessa osassa, jossa oli iso, puilla lämmitettävä uuni. Riihi myytiin vuonna 1963 Armas Laaksoselle polttopuiksi.
vesistöt
joet
järvet
kosket
Kalle Sihlmanin ottamia ilmakuvia Pukkilan vesistöistä. Ensimmäisessä kuvassa on Savijoen kylä, jota halkoo mutkitteleva Rapuoja. Toinen, kolmas ja neljäs kuva esittävät Naarkoskea. Viidennessä kuvassa näkyy vasemmalla Koivulankoski. Vielä 1960 luvulla siellä olivat tehtailija Uuno Koivulan omistamat saha, mylly ja sähkölaitos. Oikealla näkyy Syvänojan puusilta ja sen alla Syvänojan koski. Kuudes ilmakuva esittää Syvänojan koskeaa ja siltaa. Seitsemännessä kuvassa on Haudankoski Syväojankosken alapuolella. Haudankoski on viimeinen koski Pukkilan puolella ennen Askolaa. Viimeinen kuva on otettu Kanteleenjärveltä. Vanhat mustavalkoiset valokuvat esittävät Naarkoskea ja niissä näkyy vuonna 1915 valmistunut kivisilta.
Sihlman, Kalle
Savijoen koulun oppilaita esittävä valokuva on vuodelta 1903. Oikeassa alareunassa on opettaja Aino Vuorela.