Laitilan kirkon keskiaikaiset holvimaalaukset
subject: kirkot
subject: Laitilan kirkko
subject: kirkkomaalaukset
description: Artikkeli ilmestynyt teoksessa Suomen museo XXXI, s. 22-31.
creator: Rinne, Juhani
format: Teksti/PDF
language: fi

Laitilan kirkon ulkomuurin kalkkimaalauksia
subject: Varsinais-Suomi
subject: Laitila
subject: kirkot
subject: kirkkomaalaukset
subject: kalkkimaalaukset
description: Artikkeli ilmestynyt teoksessa Suomen museo XXXII, s. 55-57
creator: Rancken, A.W.
format: Teksti/PDF
language: fi

Laitilan laulujuhlat vuonna 1905
subject: Varsinais-Suomi
subject: Laitila
subject: laulujuhlat
subject: 1900-1910-luku
description: Moniste. Sisältää ohjelman ja laulujen sanat.
format: Teksti/PDF
language: fi

Laitilan Marttojen sieniherkut
subject: Laitila
subject: Laitilan marttayhdistys
subject: ruokaohjeet
subject: sieniruoat
creator: Laitilan Marttayhdistys r.y.
publisher: Laitilan Marttayhdistys r.y.
format: Teksti/PDF
language: fi

Laitilan Munanmyyntiosuuskunta 1914-1939 : historiikki osuuskunnan toiminnasta sekä perustamisesta vuoden 1938 loppuun
subject: Varsinais-Suomi
subject: Laitila
subject: siipikarjanhoito
subject: osuuskunnat
subject: historiikit
creator: Laakso, Selim
publisher: Laitilan Munanmyyntiosuuskunta
contributor: Einalo, Eino
format: Teksti/PDF
language: fi

Laitilan posti 100 vuotta : 1884-1984
subject: Varsinais-Suomi
subject: Laitila
subject: postitoimipaikat
creator: Kleemola, Elma
format: Teksti/PDF
language: fi

Laitilan Säästöpankki : 1896-1945
subject: Laitila
subject: pankit
subject: historiikit
creator: Pilppula, J. E.
format: Teksti/PDF
language: fi

Laitilan sähkö oy 1922-1972 : katsaus yhtiön vaiheisiin 50 vuoden aikana
subject: Laitila
subject: sähköala
subject: historiikki
subject: yritykset
description: Kannessa: Laitilan sähkö oy 50 [vuotta].
creator: Honkala, Kauko
publisher: Laitilan sähkö
format: Teksti/PDF
language: fi

Laitilan VPK 1888-1988
subject: Varsinais-Suomi
subject: Laitila
subject: vapaaehtoinen palokunta
subject: järjestöhistoriikit
creator: Vehmas, Jukka
publisher: Laitilan Vapaaehtoinen Palokunta
format: Teksti/PDF
language: fi

Laitilan VPK 80-vuotisjulkaisu
subject: Laitila
subject: vapaapalokunnat
creator: Laitilan VPK
publisher: Laitilan vapaaehtoinen palokunta
contributor: Kaila, Pekka
format: Teksti/PDF
language: fi

Laitilan Waarin tervehdys vuodelta 1920
subject: Varsinais-Suomi
subject: Laitila
subject: murteet
subject: pakinat
description: Moniste
format: Teksti/PDF
language: fi

Laitilan yhteiskoulu 1945-1970
subject: Laitila
subject: koulut
subject: yhteiskoulut
subject: historiikit
creator: Joutsenlahti, Esa
publisher: Laitilan yhteiskoulun johtokunta
rights: Jorma Joutsenlahti
format: Teksti/PDF
language: fi

Laittomat vaalit Laukaassa vuonna 1769
creator: Vihavainen, Erkki
publisher: Keuruun kaupunginkirjasto
format: Teksti/PDF
language: fi

Laivaliikenne Loimijoella
subject: laivaliikenne
subject: Loimijoki
subject: Huittinen
description: Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1981
creator: Martoma, John
contributor: Pirttikoski, Riitta-Liisa
format: Teksti/PDF

Laivareitti Hämeenlinnasta Kangasalle
subject: äänitteet
subject: äänitiedostot
subject: 1910-luku
subject: Hämeenlinna
subject: Hattula
subject: Kangasala
subject: laivamatkailu
subject: kartanot
subject: maisema
subject: matkailu
subject: sisävesiliikenne
subject: nähtävyydet
description: Vuonna 1915 ilmestyneen Hämeenlinnan matkaoppaan loppuosassa on kuvaus Hämeenlinnasta Kangasalle ulottuvasta laivareitistä, jolla "uudet ajanmukaiset laivat välittävät säännöllistä liikennettä kesäiseen aikaan". Opas jakaa tietoa reitin varrella vastaan tulevista nähtävyyksistä alkaen Hämeenlinnan puistoista ja päätyen Kangasalan harjuille. Hugo Standertskjöldin omistama Karlbergin kartano eli Aulanko mainitaan maankuuluna matkailukohteena, ja myös muut reitin varrella olevat kartanot esitellään tarkasti omistajatietoineen. Äänitteen on toteuttanut Lasten ja nuorten kulttuurikeskus ARX vuonna 2010, lukija Panu Koskinen.
creator: Hämeenlinnan matkailijayhdistys, toimittaja
source: Julkaistu painettuna kirjassa: Hämeenlinna : oppaaksi matkailijoille. - Hämeenlinna : Karisto, 1915.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Ääni/MBEG
language: fi

Lakeuksilta emännäksi Salonsaareen
creator: Pohjonen, Sinikka
creator: Koskela, Eino
publisher: Keuruun kaupunginkirjasto
format: Teksti/PDF
language: fi

Lakkiaiset Kettulan tilalla Iirannalla Iisalmessa
subject: Iisalmi
subject: valokuvat
subject: ylioppilasjuhlat
subject: maatilat
subject: rakennukset
subject: juhlat
publisher: Iisalmen kaupunginkirjasto
rights: Käyttöoikeus vapaa. Lähde mainittava.
format: Kuva/JPEG
language: fi

Lakkiaiset Kettulan tilan tuvassa Iirannalla v. 1920 - 1930-lukujen taitteessa
subject: Iisalmi
subject: valokuvat
subject: ylioppilasjuhlat
subject: 1920-luku
subject: 1930-luku
publisher: Iisalmen kaupunginkirjasto
rights: Käyttöoikeus vapaa. Lähde mainittava.
format: Kuva/JPEG
language: fi

Lakkoja ja ammattiyhdistystoimintaa
subject: Solojärvi
subject: Talvitupa
subject: Jefremoff, Irja
subject: Kela, Pirkko
subject: Portti, Risto
subject: Kiviniemi, Santeri
subject: Kiviniemi, Ville
subject: lakot
subject: ammattiyhdistystoiminta
description: Yleislakon aikana 1949 Ivalossakin liikehdittiin maalaamalla mielenosoituksellisesti rikkurin hevonen. Solojärven savotan aikana 1952 jouduttiin peräämään palkkasaatavia. Savotoiden johtajien äkkinäisyydestä johtuen työmaalla harrastettiin vilunkia ja savottamiehiltä jäi palkkoja saamatta. Saatavia yritettiin periä konkurssiin ajautuneelta yhtiöltä. mutta siihen tarvittiin takauksia, joita ei ollut aivan helppoa saada. Työntekijöitä alettiin kouluttaman ammattiyhdistystoimintaan järjestämällä kursseja ja muuta koulutusta. Tietämystä saatiin lisää, kun kuntaan palkattiin taloustoimeen henkilöitä, joilla oli ay-osaamista.
creator: Kola, Oiva
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1448
contributor: Mansikka-Aho, Vilho
coverage: 10:31

Lallajärvellä
subject: Lallajärvi
subject: katekeetat
subject: kiertokoulu
description: Lallajärvi sijaitsee Paatsjoen takana, Norjan ja Petsamon rajalla. Siellä oli pieni koulupaikka, jossa oli paljon lapsia. Laura jäi kotimieheksi, kun perheen vanhemmat lähtivät heinäntekoon kauemmaksi. Laura jäi kuukaudeksi pitämään koulua, kalastamaan, marjastamaan, hoitamaan karjaa ja taloutta yhdessä lasten kanssa.
creator: Lehtola, Laura Leonoora
source: http://tarinoideninari.fi/tarina/1601
coverage: 09:50

Laminaattej
subject: murrekirjallisuus
subject: Porin murre
subject: murre
description: Satakunnan Kansa -lehdessä 28.6.1964 julkaistu murrepakina.
creator: Manta
publisher: Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
publisher: Satakunnan Kansa
format: Teksti/PDF
language: fi

Lammaskerho Keiteleen Hiekassa 1971
subject: Keitele
subject: valokuvat
subject: 1970-luku
subject: Paananen, Wellamo
description: Lammaskerhon puheenjohtaja Ilmari Hintikka ojentaa tervetuliaiskukat Greta Särkilahdelle. Keskellä eläinlääkäri T. Särkilahti. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 25.3.1971.
creator: Paananen, Vellamo
publisher: Keiteleen kunnankirjasto
rights: Käyttöoikeus vapaa. Lähde mainittava.
format: Kuva/JPEG
language: fi

Lammasniemi Lammi
subject: niemet
subject: Lammasniemi
subject: Untulanniemi
subject: kartanot
subject: Kivismäen kartano
subject: Ormajärvi
subject: Untula
subject: Etholen, suku
subject: tanssilavat
subject: Lammi
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Lammasniemi sijaitsee Lammin kirkonkylän lähellä Ormajärven rannalla. Kivismäen kartanon maihin kuulunut niemi tunnetaan nykyään paremmin Untulanniemenä tai Untulan alueena. Kivismäen kartanon omisti Etholenin suku. Vuosina 1871–1902 omistajana oli kapteeni Georg Nikolai Etholen, joka toimi myös Mainiemessä sijainneen Hämeen tarkk'ampujapataljoonan 25. reservikomppanian päällikkönä 1886–1895. Etholen myi Kivismäen kartanon vuonna 1902, mutta pidätti itselleen Lammasniemessä sijainneen huvilan ja sitä ympäröivän 3,3 hehtaarin maa-alueen. Kartanosta lohkottu tila sai nimekseen Terra Nova, joka oli ollut myös aikanaan Gammelgårdista (Vanhakartano) lohkotun Kivismäen alkuperäinen nimi. Kapteeni Etholen myi myös uuden Terra Novan tilan huutokaupassa vuonna 1909, minkä jälkeen huvila ja muut rakennukset purettiin ja siirrettiin pois. Lammin kunta osti Untulan alueen vuonna 1951 ja rakennutti sinne urheilukentän. Urheiluseurat Lammin Säkiä ja Lammin Luja vuokrasivat osan alueesta ja rakensivat sinne myös tanssilavan puretun huvilan paikalle. Untulan lava avattiin helluntaina vuonna 1953.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Lammasten ruokkoomisesta, eli taitawa ja ymmärtäwäinen Lammas-ukko
subject: lammas
subject: kotieläimet
subject: hoito-ohjeet
subject: ruokinta
subject: pihatot
subject: maatalous
publisher: Turun kaupunginkirjasto
format: Teksti/PDF
language: fi

Lammi
subject: rakennukset
subject: liikerakennukset
subject: myymälät
subject: kellosepät
subject: Peltolehto
subject: Ruoppila
subject: kirkonkylät
subject: Lammi
subject: 1920-luku
description: Tässä 1920-luvun valokuvassa on etualalla nähtävissä kaksi näihin päiviin asti säilynyttä rakennusta Lammin kirkolta Hämeenlinnan suuntaan johtavan raitin varrelta. Etumaisena pääty tielle päin on kelloseppä Nestor Ruoppilan talo, jossa kelloseppä sai vuonna 1907 luvan harjoittaa myös kirjakauppaliikettä. Nestor Ruoppilan poika Veikko Ruoppila (1907–1993) oli tunnettu professori ja suomen murteiden tutkija. Ruoppilan talossa toimi kansalaissodan jälkeen vuoden verran myös Lammin säästöpankki ja 1920-luvulla edelleen kirja- ja paperikauppa. Vuosiksi 1937–1950 taloon asettui Lammin kunnankirjasto. Suojellussa rakennuksessa on nykyäänkin liiketiloja. Kuvan tornillisen talon rakennutti 1800-luvun lopulla kauppias Johan Alfred Peltolehto (Åkerlund). Vuodesta 1934 rakennuksessa toimi kauppiaan lesken vuokralaisena Lammin osuuskaupan kahvila-ravintola. Peltolehdon talon torni purettiin 1950-luvulla, sen jälkeen kun rakennus oli tullut kunnan omaisuudeksi. Lammin kunnankirjasto on toiminut myös tässä talossa vuosina 1953–1969. Taimmaisena näkyvää Soimanpohjan taloa, jossa sijaitsi kirkonkylän postitoimisto, ei ole enää olemassa. E. Soimanpohja (Slasnikoff) toimi Lammin postitoimiston vakinaisena hoitajana vuosina 1890–1930.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Lammi
subject: maatalous
subject: maatilat
subject: pellot
subject: kuhilaat
subject: Lammi
subject: 1940-luku
description: Lammi oli maatalousvaltainen pitäjä aina 1970-luvun puoliväliin asti. Vuonna 1910 ammatissa toimivasta lammilaisista 90 prosenttia sai elantonsa maa- ja metsätaloudesta. Vuoteen 1970 mennessä tämä osuus oli pudonnut 50 prosenttiin, ja vuonna 1990 enää noin 28 prosenttia lammilaisesta työvoimasta toimi alkutuotannossa. Vuosisadan alkupuolella maataloudessa koettiin kaksi suurta murrosta. Ensimmäisenä tapahtui torppien ja mäkitupien itsenäistyminen sosällissodan jälkeen, jolloin Lammille syntyi nelisensataa uutta maatilaa. Karjalaisen siirtoväen asutustoiminnan myötä syntyi vielä 164 uutta tilaa. Värillisen postikortin kuvassa on 1940-luvun alun idyllistä maalaismaisemaa jostakin Lammin kylästä. Punamullalla maalattu maatilan päärakennus ulkorakennuksineen sijaitsee mäenkumpareella, jota viljapellot ympäröivät. Kuvan maatilaa tai kylää ei ole toistaiseksi tunnistettu.
creator: Foto Niinivaara
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Lammi
subject: rakennukset
subject: lääkärit
subject: Lammi
subject: 1920-luku
description: Lammin ensimmäinen lääkäritalo rakennettiin 1920-luvun alussa "Niipalan notkon takana olevalle kummulle". Talossa oli sekä kunnanlääkärin vastaanotto että lääkärin asunto. Lammin kunnanlääkärinä 1920-luvulla toimi A. K. Vuori ja hänen jälkeensä yli kolmenkymmenen vuoden ajan Paavo Hirvelä. Kuvan rakennus tuhoutui tulipalossa vuonna 1949. Samalle paikalle rakennettiin uusi lääkäritalo, joka valmistui vuonna 1951. Uuden lääkäritalon ensimmäinen haltija oli edelleen Paavo Hirvelä ja hänen jälkeensä Veikko V. Venho. Venholaksi kutsuttu talo myytiin vuonna 1978 hammaslääkäri H. Martolalle.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Lammi
subject: kirkot
subject: kirkkorakennukset
subject: kellotapulit
subject: Lammin kirkko
subject: pankit
subject: säästöpankit
subject: Lammin säästöpankki
subject: Lammi
subject: 1950-luku
description: Lammin keskiaikaisen kirkon korjaus sisällissodan jälkeen suoritettiin muinaistieteellisen toimikunnan valvonnassa. Uuden katon ja entisestä täysin poikkeavan sisustuksen suunnitteli arkkitehti Usko Nyström. Esimerkiksi katon entinen lautaholvi korvattiin teräsbetoniholvilla ja sisätilojen pitkistä lehtereistä luovuttiin. Taiteilija Bruno Tuukkanen koristeli kirkon seinät ja holvit rikasmuotoisilla kalkkimaalauksilla, ja uuden alttarikaapin veisti taiteilija Johan Friedl. Kirkkorakennuksen viimeisin, arkkitehti Virpi Tervosen suunnittelema korjaus valmistui vuonna 2002. Lammin kirkko on valtakunnallisesti arvokas kulttuuriympäristö. Kuvan oikeassa reunassa näkyy Lammin säästöpankin rakennus "Rahala", joka valmistui vuonna 1940. Tontti kirkon vierestä oli ostettu säästöpankille jo vuonna 1917 maanviljelijä R. Huovilalta. Pankki oli ehtinyt toimia entisessä Huovilan talossa vain puolisen vuotta, kun rakennus tuhoutui samassa tulipalossa kuin kirkkokin. Vasta parinkymmenen vuoden kuluttua säästöpankki palasi samalle tontille.
creator: Aaltonen, Albin
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Lammi
subject: kirkonkylät
subject: rakennukset
subject: liikerakennukset
subject: myymälät
subject: maatilat
subject: Lammin osuuskauppa
subject: Taivalsaaren kauppa
subject: Mannerin leipomo
subject: Mikkola
subject: Lammi
subject: 1920-luku
description: Lammin kirkonkylän raitin varrelle kirkolta Hämeenlinnan suuntaan muodostui jo varhain kylän tiheimmin rakennettu alue, jolla oli myös useita kauppaliikkeitä. Kuvan vasemmassa reunassa näkyy vuonna 1922 laajennettu Lammin osuuskaupan talo, jonka toisessa päädyssä ja yläkerrassa oli asuntoja. Osuuskaupan vieressä on keskeneräinen rakennus, jossa toimi myöhemmin mm. Käpin kauppa. Samalla paikalla sijainneessa Kirin talossa avattiin 1800-luvun loppuvuosina Lammin ensimmäinen apteekki. Kuvan oikeassa reunassa, tien toisella puolella on Taivalsaaren kauppa ja sen vieressä rakennus, joka tunnettiin 1930-luvun alusta lähtien Mannerin talona. Talossa toimi tuolloin Mannerin leipomo ja leipomon myymälä. Seuraava talo samalla puolella tietä on Mikkolan tilan päärakennus. Kirkonkylässä oli vuosisadan alussa kolme suurta maatilaa, Huovila, Mikkola ja Iso-Lukkari, joiden pellot ulottuivat kirkonkylän keskustan tuntumaan.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Lammi
subject: kirkot
subject: kirkkorakennukset
subject: kellotapulit
subject: Lammin kirkko
subject: Lammi
subject: 1930-luku
description: Lammin keskaikainen harmaakivikirkko muistuttaa tyylillisesti Hollolan, Vanajan ja Sääksmäen kirkkoja. Varsinkin päätyjen tiilikoristelussa on paljon samoja aineksia. Lammin kirkon länsipäädyssä on myös iso goottilainen pyöröikkuna, itäpäädyssä taas kauniisti profiloitu kuori-ikkuna. Länsipäädyn harmaakivimuurauksen pinnassa on lisäksi kaksi myllynkiveä, mikä on varsin poikkeuksellista. Näihin myllynkiviin littyy vanha kansantarina, jonka mukaan Lammin kirkko on jättiläisten muuraama. Jättiläisten ollessa työn touhussa kirkon ohi kulki matkalaisia, joilla oli mukanaan kaksi myllynkiveä. Kun he pysähtyivät lepuuttamaan hevosiaan kirkon kohdalla, jättiläinen otti myllynkivet ja muurasi ne kirkon päätyyn. Lammin kirkkomaata ympäröi 1780-luvulla rakennettu kiviaita, jonka kulmassa on muurattu hautahuone. Lammin kirkko on valtakunnallisesti arvokas kulttuuriympäristö.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Lammi
subject: kirkot
subject: kirkkorakennukset
subject: kellotapulit
subject: Lammin kirkko
subject: Lammi
subject: 1920-luku
description: Lammin keskiaikaisen harmaakivikirkon rakentamisvuosista ei ole varmaa tietoa. Kirkon seinässä on luku 1444, mutta tutkijat ovat pitäneet sitä liian varhaisena. Todennäköisempänä ajankohtana pidetään vuosia 1490–1510. Lammilla on kuitenkin ollut ainakin kaksi varhaisempaa puukirkkoa ennen kivikirkon rakentamista. Kirkon pohjakaava on itä-länsisuuntainen pitkänomainen suorakaide. Kuvassa näkyvällä eteläseinustalla on kirkon asehuone lähempänä rakennuksen länsipäätyä. Kirkon pohjoisseinustalla lähempänä itäpäätyä sijaitsee sakasti. Kirkkorakennuksen pituus on on noin 34,5 metriä ja leveys noin 16 metriä. Ikkunat ovat korkeita ja pyörökaarisia, ja länsipäädyn ja asehuoneen ovien yläpuolella on pyöreät ikkunat. Lammin harmaakivikirkon suojeluspyhimys on Pyhä Katariina Aleksandrialainen. Kirkko tapuleineen paloi sisällissodan aikana, vain kiviseinät jäivät pystyyn. Kirkko korjattiin ja kellotapuli rakennettiin uudestaan. Vanhan kellotapulin pohjakerros oli ollut puinen, nyt se tehtiin graniitista. Uudesta tapulista tuli 30 metriä korkea eli vähän edeltäjäänsä korkeampi. Istumapaikkoja kirkossa on nykyään noin 650.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Lammi
subject: kirkonkylät
subject: rakennukset
subject: liikerakennukset
subject: apteekit
subject: Lammin apteekki
subject: kahvilat
subject: Lammin osuuskaupan kahvila
subject: posti
subject: Lammi
subject: 1930-luku
description: Lammin kirkonkylän raitilla Hämeenlinnasta päin tulijoita kohtasi 1930-luvulla tällainen näkymä. Kuvan oikeassa reunassa olevassa Soimanpohjan talossa toimi Lammin posti 1940-luvun loppupuolelle asti. Sen vieressä näkyvän tornillisen talon rakennutti kauppias Peltolehto 1800-luvun lopulla. Lammin osuuskauppa vuokrasi Hilda Peltolehdolta huoneiston tästä talosta. Tilat kunnostettiin kahvilaa varten, ja kahvila avattiin keväällä 1934. Vielä samana syksynä kahvilan yhteyteen avattiin myös ruokala. Osuuskaupan kahvila-ruokala toimi Peltolehdon talossa kuusitoista vuotta aina vuoden 1950 loppuun asti. Samassa talossa oli 1940-luvulla myös matkahuolto, jonka tehtävät osuuskauppa otti hoitaakseen todennäköisesti jatkosodan aikana. Vuosina 1934–1948 osuuskaupalla oli talossa myös parturiliike. Peltolehdon talon takana pääty tielle päin on yksi kelloseppä Ruoppilan rakennuksista. Sekä Ruoppilan että Peltolehdon talot ovat edelleen olemassa Lamminraitin varrella. Ruoppilan talossa on toiminut mm. Lammin kunnankirjasto vuosina 1937–1950. Vastapäisessä vaaleassa talossa sijaitsi Lammin apteekki yli viidenkymmenen vuoden ajan. Lammilla apteekin toiminta alkoi pienimuotoisesti, ruokakauppaan sijoitetun lääkelaatikon turvin. Lammin ensimmäinen virallinen apteekkari oli Ernst Arthur Rönneberg, joka sai apteekkioikeudet vuonna 1894. Rönnebergin apteekki toimi vuokrahuoneistossa maanviljelijä Kirin talossa, osuuskaupan vieressä. Seuraava apteekkari vuodesta 1899 lähtien oli Frans Edvin Bergroth, joka rakennutti kuvassa olevan uuden apteekkitalon Hämeentien varrelle, sata metriä kirkonkylän risteyksestä Hämeenlinnaan päin. Tässä rakennuksessa apteekki toimi 1950-luvulle asti, jolloin se siirtyi vuokratiloihin kirkon viereen. Vanha apteekkirakennus paloi vuonna 1978. Apteekin taakse puiden varjoon jää Mikkolan talo. Taustalla rakentamattoman säästöpankin tontin takana näkyy kansalaisodan jälkeen rakennettu Iso-Lukkarin tilan navetta.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Lammi
subject: kirkonkylät
subject: tiet
subject: kirkkorakennukset
subject: Lammin kirkko
subject: kestikievarit
subject: maatilat
subject: Iso-Lukkari
subject: Huovila
subject: Lammi
subject: Mommilantie
subject: 1930-luku
description: Lammin kirkko ja kirkonkylä on kuvattuna Mommilantien suunnasta tässä 1930-luvun postikorttikuvassa. Tien vasemmalla puolella oleva pitkä rakennus oli Huovilan tilan päärakennuksena vuosina 1918–1929. Lammin osuuskauppa osti talon tontteineen vuonna 1929 ja vuokrasi sen edelleen Lammin yhteiskoululle. Yhteiskoulu toimi Huovilan talossa vuodet 1930–1937. Sen jälkeen rakennus muistetaan osuuskaupan johtajan ja henkilökunnan asuintalona, kunnes se purettiin vuonna 1969. Kirkon oikealla puolella oleva rakennus on Iso-Lukkarin talo, joka rakennettiin uudelleen vuoden 1918 tulipalon jälkeen. Aiempi päärakennus oli vielä lähempänä kirkkoa. Iso-Lukkarin tila on saanut nimensä lukkari Heikki Matinpojasta, joka isännöi tilaa vuosina 1633–1673. Talossa toimi 1800-luvun puolella myös kestikievari. Kuvassa näkyvällä alueella kirkon ympäristössä pidettiin 1930-luvulla Lammin pellavamarkkinoita.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Lammi - Kirkonkylä
subject: rakennukset
subject: kirkonkylät
subject: kirkkorakennukset
subject: Lammin kirkko
subject: maatilat
subject: pellot
subject: Lammi
subject: 1910-luku
description: Postikorttikuva Lammin kirkonkylästä on otettu Linnamäen rinteeltä joskus 1910-luvulla ennen kansalaissotaa ja kirkonkylän paloa. Kirkon kellotapulista oikealle oleva rakennus on maalari Kyllösen talo. Sen oikealla puolella olevan vaalean talon rakennutti vuonna 1905 kätilö Hilda Brandt. Näiden takana näkyy mm. Huovilan ja Mikkolan tilojen rakennuksia. Taustan pitkänomainen talo kirkontornista oikealle on Lammin seurahuone. Sisällissodan loppuvaiheessa kirkonkylän asukkaat pakenivat kylästä taistelujen pelossa ja saksalaiset sotilaat sytyttivät poistuessaan kirkon kellotapulin tuleen. Tapulista tulipalo levisi nopeasti kirkkoon, josta jäivät pystyyn vain harmaakiviseinät. Tuli levisi edelleen kirkon ympäristöön ja hävitti mm. kansakoulun, säästöpankin ja vanhan seurahuoneen rakennukset. Myös Iso-Lukkarin ja Rautavirran talot ja Huovilan ulkorakennukset tuhoutuivat palossa.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Lammi - Konnarin koulu
subject: koulut
subject: koulurakennukset
subject: kansakoulu
subject: Konnarin koulu
subject: Lammi
subject: 1920-luku
description: Lammin kirkonkylän ensimmäinen kansakoulu rakennettiin vuonna 1873 pitäjäntuvan yhteyteen vastapäätä Lammin keskiaikaista kirkkoa. Seuraavana vuonna aloitti toimintansa myös tyttökansakoulu, aluksi Kaitalan Mäkelässä, myöhemmin kirkonkylässä Pasaapelin tontilla. Poika- ja tyttökansakoulut yhdistettiin vuonna 1898, kun pitäjäntupa vapautui koulukäyttöön. Sisällissodan aikaisessa kirkonkylän tulipalossa myös vanha kansakoulu tuhoutui kokonaan. Kansakoulu toimi tämän jälkeen muutaman vuoden väliaikaisissa tiloissa, kun uudelle koulutalolle etsittiin paikkaa. Kuvassa oleva uusi ja ajanmukainen koulutalo valmistui vihdoin vuonna 1921 Konnarinmäelle Mommilantien varrelle. Sotien jälkeen rakennus oli kuitenkin jo päässyt huonoon kuntoon ja myös tilat olivat käyneet ahtaiksi oppilasmäärän lisääntymisen vuoksi, joten taas piti ryhtyä suunnittelemaan uutta koulutaloa. Arkkitehti Georg Jägerrosin suunnittelema uusi Konnarin koulu valmistui vuonna 1957 vanhan rakennuksen viereen. Uuden koulun valmistuttua vanha rakennus jäi mm. jatkokoulun käyttöön ja kauempana asuvien oppilaiden majoitustilaksi. Vanha Konnarin koulu purettiin vuonna 1970.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Lammi - Osa kirkonkylää
subject: kirkonkylät
subject: rakennukset
subject: liikerakennukset
subject: apteekit
subject: myymälät
subject: Lammi
subject: 1910-luku
description: Lammin kirkonkylän tiheimmin rakennettu alue oli 1910-luvun alussa kirkolta Hämeenlinnaan johtavan tien varrella. Myös kylän liike-elämä keskittyi tälle alueelle. Hämeenlinnan suunnasta kirkolle päin kuvatussa näkymässä on äärimmäisenä oikealla Vilho Hurmeen kauppa, joka paloi 1910-luvulla. Kaupan vieressä on vuosina 1890–1930 Lammin postinhoitajana toimineen Eugen Soimanpohjan (Slasnikoff) talo. Kauppias J. A. Peltolehto oli aloittanut kaupan pidon Lammin kirkonkylällä jo vuonna 1886. Vuosisadan lopulla hän rakennutti kuvan tornillisen talon. Myöhemmin Peltolehdon talossa toimi vuokralaisena mm. osuuskaupan kahvila-ravintola vuosina 1934–1950. Peltolehdon perikunta myi talon 1950-luvun alussa Lammin kunnalle, minkä jälkeen torniosa purettiin. Tämän jälkeen talossa on ollut mm. kirjaston ja kansalaisopiston tiloja. Kuvan vasemmassa reunassa on nahkuri Malmbergin talo, jossa oli 1800-luvun loppupuolella Juho Nurmisen kauppa. Nurminen luovutti kaupan vuonna 1902 pitkäaikaiselle apulaiselleen Kyösti Salolle, mutta vuonna 1910 liike ei enää ollut toiminnassa. Seuraavana, Peltolehdon taloa vastapäätä sijaitsi vuosisadan vaihteessa rakennettu Lammin apteekin talo. Apteekin takana on Mikkolan talon pääty ja tien päässä Huovilan tilan rakennuksia.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Lämmin joulu
description: Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1988
creator: Orpana, Eino
rights: © Eino Orpana
format: Teksti/PDF

Lammin kirkko
subject: kirkot
subject: kirkkorakennukset
subject: kellotapulit
subject: tulipalot
subject: Lammin kirkko
subject: Lammi
subject: 1930-luku
description: Lammin keskiaikainen harmaakivikirkko on kuvattu tähän postikorttiin eteläseinustan asehuoneen puolelta. Asehuoneen oven yläpuolella on pyöreä ikkuna ja päätykolmiossa ulkoinen saarnastuoli, josta voitiin saarnata kesäaikaan ja lukea esim. viranomaisten tiedonantoja tai muita kuulutuksia. Kuvassa näkyvä kellotapuli rakennettiin sisällissodassa palaneen tapulin tilalle. Uusi kellotapuli muistuttaa palanutta tapulia, mutta sen alaosa rakennettiin kuitenkin puun sijasta graniitista. Kellotapuli on kolminivelinen ja pohjaltaan nelikulmainen. Kahdella sivulla on pyörökaariset pariovet kirkkorakennuksen pääoven kohdalla, joten avattuina ne muodostavat kirkon porttikäytävän. Tapulin sivuseinissä on kaksi pientä pyörökaarista ikkunaa. Puisen kellohuoneen kaikilla sivuilla on parioviset ääniluukut ja kellotornin huipulla kahdeksankulmainen lyhty, jonka katon ylin osa on sipulinmuotoinen. Tulipalon jälkeen tapuliin saatiin uudet kellot Viipurista Papulan kasarmin lakkautetusta sotilaskirkosta, josta kolme suurinta kelloa lahjoitettiin Lammille.
creator: Foto Iffland
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Lammin kirkonkylä
subject: kirkonkylät
subject: kirkkorakennukset
subject: hautausmaat
subject: rakennukset
subject: Lammi
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
subject: 1905
description: Lammi on vanhaa maanviljelysseutua kylineen, kartanoineen ja maatiloineen. Kirkonkylä on muodostunut neljän keskiaikaisen kylän - Hakkalan, Niipalan, Tirmulan ja Kirkonkylän - alueelle, maisemarakenteen solmukohtaan, missä Salpausselän reunamuodostuma, harjut ja laaksoalue vesistöineen risteävät. Lammin kirkon ympäristö koki suuren muutoksen vuonna 1918, kun kirkko ja sen läheisyydessä sijainneet rakennukset paloivat sisällissodan loppuvaiheissa. Tässä kuvassa näkyy kuitenkin vielä paloa edeltänyt kirkon seudun rakennuskanta. Vasemmassa reunassa on Lammin keskiaikainen harmaakivikirkko kellotapuleineen. Kirkon vasemmalla puolella näkyy Iso-Lukkarin tilan rakennuksia, jotka myös tuhoutuivat vuonna 1918. Etualan hautausmaan vieressä oleva vaaleakattoinen rakennus on maalari Kyllösen talo, ja sen takana näkyy Taivalsaaren kauppa. Kaupan ja kellotapulin välissä on Huovilan tilan päärakennus ja sen takana palolta säästynyt rakennus, josta tuli Huovilan päärakennus vuosiksi 1918–1929. Sen jälkeen talo oli Lammin osuuskaupan omistuksessa. Huovilan rakennusten taustalla näkyvä pitkä rakennus on Lammin seurahuone, joka ei myöskään säästynyt tulelta vuonna 1918. Kuvan oikeassa reunassa näkyy Mikkolan tilan rakennuksia. Niiden edessä kaivetaan kätilö Hilda Brandtin talon perustuksia. Tummakattoisena taustalla näkyy myös Lammin osuuskaupan rakennus, jossa vielä vuonna 1905 toimi K. Lepän kauppa.
creator: Salo, Kyösti
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Lammin kirkonkylä
subject: rakennukset
subject: kirkonkylät
subject: liikerakennukset
subject: apteekit
subject: pankit
subject: säästöpankit
subject: Lammin säästöpankki
subject: Peltolehdon talo
subject: Soimapohjan talo
subject: Lammi
subject: 1950-luku
description: Lammin kirkonkylän raitin uudistunutta rakennuskantaa edustaa tien päässä näkyvä Lammin säästöpankin toimitalo "Rahala", joka valmistui vuonna 1940. Kuvassa Hämeentien vasemmalla puolella on apteekkari F. E. Bergrothin vuosisadan vaihteessa rakennuttama talo, josta apteekki muutti pois vasta 1950-luvulla. Apteekin takana näkyy Mikkolan talon pääty. Peltolehdon talo apteekkia vastapäätä siirtyi kunnan omistukseen 1950-luvulla ja menetti torninsa. Ennen tätä talossa toimivat mm. osuuskaupan kahvila-ruokala ja matkahuolto. Peltolehdon talon vieressä lähimpänä katsojaa on Soimanpohjan talo, jossa sijaitsi kirkonkylän postikonttori 1940-luvun loppupuolelle asti. Kuvan rakennuksista ovat nykyään olemassa vain Säästöpankin ja Peltolehdon talot. Vanha apteekkitalo paloi vuonna 1978.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Lammin kirkonkylän kansakoulu
subject: koulut
subject: koulurakennukset
subject: kansakoulu
subject: kirkonkylät
subject: Lammi
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
subject: 1905
description: Lammin kirkonkylän ensimmäinen kansakoulurakennus rakennettiin vuonna 1873 vuotta aiemmin valmistuneen pitäjäntuvan yhteyteen. Koulu sijaitsi Iso-Lukkarin tilan mailla Lammin kirkkoa vastapäätä, maantien toisella puolella. Kansakoulun ensimmäiseksi opettajaksi tuli Kaarlo Kunelius, joka sai opetettavakseen 16 poikaa. Tytöt pääsivät kansakouluun vuotta myöhemmin Kaitalassa, kolmen kilometrin päässä kirkolta. Kirkonkylän koulutalossa oli luokkahuone ja käsityöhuone, opettajan asunto ja kaksi eteistä, toinen opettajalle ja toinen koululaisille. Vuonna 1883 rakennettiin itäpäädyn jatkeeksi uusi kyökki. Poika- ja tyttökansakoulut yhdistettiin, kun myös kunnantupa saatiin koulun käyttöön vuonna 1883. Valokuva kirkonkylän kansakoulusta oppilaineen on vuodelta 1905. Vanha kansakoulurakennus paloi sisällissodan aikaisessa kirkonkylän tulipalossa. Muutaman vuoden kansakoulu joutui toimimaan hajallaan eri rakennuksissa, kunnes uusi kansakoulu valmistui Konnarinmäelle vuonna 1921.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Lammin kirkonkylän Työväentalo 1911
subject: rakennukset
subject: työväentalot
subject: kirkonkylät
subject: Lammi
subject: 1910-luku
subject: 1911
description: Lammille perustettiin vuonna 1905 paikallinen työväenyhdistys, joka liittyi jäseneksi Sosiaalidemokraattiseen työväenpuolueeseen. Yhdistys alkoi pian kaivata omaa kokoontumispaikkaa ja kerätä varoja työväentalon rakentamiseen. Rahoituksen saamiseksi järjestettiin mm. arpajaisia, näytelmäesityksiä, tanssiaisia ja iltamia. Työväentaloa varten vuokrattiin tontti maanviljelijä Rikhard Huovilalta vuonna 1908, ja rakentaminen aloitettiin seuraavana vuonna. Rakennusmateriaalia saatiin myös lahjoituksina paikallisilta maanviljelijöiltä. Rakennusmestarina toimi Enok Sund, ja maalari E. J. Lahti valvoi rakennustöitä. Lammin työväentalo valmistui vuonna 1911, mutta tontti hankittiin yhdistyksen omistukseen vasta vuonna 1935. Sisällissodan jälkeen työväentalo toimi pari vuotta Lammin seurakunnan kirkkona, kun kirkko oli vaurioitunut pahoin kirkonkylän tulipalossa. Vuonna 1920 työväenyhdistys sai talonsa taas kokonaan itselleen. Jatkosodan aikana taloon majoitettiin siirtoväkeä ja juutalaispakolaisia. Hiljattain peruskorjatun työväentalon omistaa edelleen Lammin Sosiaalidemokraatit ry.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Lammin osuuskauppa
subject: rakennukset
subject: liikerakennukset
subject: myymälät
subject: osuusliikkeet
subject: Lammin osuuskauppa
subject: Lammi
subject: 1920-luku
description: Lammin osuuskaupan perustava kokous pidettiin tammikuussa 1906, ja osuuskunta perustettiin 24. helmikuuta samana vuonna. Perustajajäseninä oli 23 lammilaista, joista suurin osa oli maanviljelijöitä. Osuuskauppa avattiin kauppias Lepän talossa kesäkuussa 1906, sen jälkeen kun Osuuskauppa oli saanut vuokrata Lepältä huoneiston ja ostaa tämän varaston. Pari vuotta myöhemmin osuuskunta osti rakennuksen omakseen, ja vuonna 1921 myös tontti ostettiin omaksi Rikhard Huovilalta. Kauppatalon korjausta suunniteltiin pian avaamisen jälkeen, mutta varojen puutteessa korjaus jäi tekemättä. Vaikka rakennuksen hirsiseinät olivat jo alkaneet kyteä, talo säästyi sisällissodan aikaiselta kirkon ja kirkonkylän tulipalolta. Kansalaissodan jälkeen kauppa alkoi menestyä ja kauppatalon kunnostussuunnitelmiin voitiin palata. Huhtikuussa 1922 päämyymälää päätettiin laajentaa ”vetämällä kolmikulman säästöpankin tontin puoleiseen päähän ja koko talo vuorataan ja maalataan oikein koriaksi”. Uudistettuun rakennukseen tuli peltikatto, alakerran uunit muurattiin kaakeleista ja yläkerran tiilistä. Kaupan sisustus maalattiin tammen väriseksi ja ulkovuoraus uusittiin. Remontin jälkeen osuuskaupan L:n muotoinen päämyymälä olikin huomattavan suuri rakennus kirkonkylässä. Lammin osuuskauppa toimi samassa rakennuksessa 53 vuotta, ennen kuin uusi keskusmyymälä valmistui ja avattiin yleisölle vuonna 1959.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Lammin osuuskauppa
subject: kirkonkylät
subject: rakennukset
subject: liikerakennukset
subject: myymälät
subject: osuusliikkeet
subject: Lammin osuuskauppa
subject: Lammi
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Lammin keskiaikaisen kirkon vieressä, Hämeentien ja Mommilantien risteyksessä, oli kirkonkylän kaupallinen keskus jo 1900-luvun alkuvuosina. Kirkko jää kuva-alueen ulkopuolelle vasemmalle ja oikealle kaartuu Hämeenlinnan suuntaan vievä tie. Suoraan edessä oleva rakennus on Lammin osuuskauppa, jonka toiminta alkoi vuonna 1906. Ennen osuuskauppaa samassa talossa toimi K. Lepän kauppa. Liikkeen edustalla keskellä risteystä on raittikaivo. Osuuskaupan oikealla puolella näkyvässä Kirin talossa sijaitsi Lammin ensimmäinen varsinainen apteekki. Kuvan oikeassa reunassa on vuonna 1896 perustettu E. H. Taivalsaaren (Degerholm) kauppa. Tässä rakennuksessa toimi myöhemmin mm. Janakkalan osuuskauppa ja Sydän-Hämeen osuusliike. Vasemmassa reunassa näkyy Huovilan tilan päärakennuksen kulmaa.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Lammin suojeluskuntatalo
subject: rakennukset
subject: suojeluskunnat
subject: kirkkorakennukset
subject: Lammin kirkko
subject: Lammin suojeluskuntatalo
subject: Lammi
subject: 1920-luku
subject: 1930-luku
description: Lammin ensimmäinen suojeluskuntatalo on tässä postikortissa kuvattuna pellolta läheltä Tirmulan tienhaaraa. Suojeluskunta osti Rikhard Huovilalta vuonna 1924 tontin Niipalan kylästä ns. Wilberginmäeltä. Oman talon aikaansaamiseksi kerättiin ahkerasti lahjoitusvaroja ja pidettiin talkoita, joissa mm. kuljetettiin Evolta edullisesti hankittuja tuulen kaatamia runkoja rakennuspuiksi. Ison hirsirakennuksen piirustukset oli laatinut hämeenlinnalainen rakennusmestari V. Ansas, ja talon rakentamisesta vastasi rakennusmestari ja kirvesmies J. K. Helminen. Uusi suojeluskuntatalo vihittiin käyttöön Tapaninpäivänä vuonna 1925. Rakennus ehti palvella suojeluskunnan kokoontumis- ja koulutuspaikkana vain yhdeksän vuotta, ennen kuin se tuhoutui tulipalossa syyskuussa 1934. Samalla paikalle, vaikkakin julkisivu tielle päin, rakennettiin uusi suojeluskuntatalo, Turvan talo, joka valmistui syyskuussa 1935.
creator: Hannula, Pentti
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Lammin työlaitos, Mainiemen kuntoutumiskeskus
subject: rakennuspiirustus
subject: rakennukset
subject: pohjapiirustukset
subject: kellarit
subject: arkkitehtuuri
subject: klassismi
subject: 1920-luku
subject: varuskunta-alueet
subject: kasarmit
subject: työlaitokset
subject: huoltolaitokset
subject: kuntoutuslaitokset
subject: päihdekuntoutus
subject: Hämeenlinna
subject: Lammi
subject: Mainiemi
description: Mainiemen kuntoutuskeskus toimi samalla paikalla, jossa Lammin reservikomppanian (Hämeen 25. reservikomppania) kasarmit sijaitsivat vuosina 1883–1899. Lammin reservikomppania oli Hämeenlinnan tarkka-ampujapataljoonaan kuulunut sotilasyksikkö. Kasarmit rakennettiin 1880-luvulla, ja ne olivat sotilaskäytössä vuosisadan vaihteeseen saakka, jolloin tarkka-ampujapataljoonat ja reservikomppaniat lakkautettiin. Kasarmien ajan rakennuksia ovat alipäällystön asuinrakennus, ns. vääpelin talo ja komppanian päällikön asuin- ja toimistorakennus, molemmat täysin muutettuja, sekä kolme ruutikellaria. Suomen itsenäistymisen jälkeen kasarmilla toimi ensin vankisiirtola ja vuosina 1919–1923 varavankila. Lammin työlaitos aloitti toimintansa vuonna 1924. Alueen keskellä kohoava kivinen klassistinen asuntolarakennus on arkkitehti Matti Paalasen suunnittelema. Rakennus valmistui vuonna 1927. Työlaitokseen voitiin määrätä ojennettavaksi mm. kunnalliskotien niskuroivia hoidokkeja, irtolaisia ja päihdyttävien aineiden väärinkäyttäjiä. Vuoden 1925 vuosikertomukseen on kirjattu työlaitoksen perustamisajankohdan mukainen toiminta-ajatus: "... Työlaitos on olemassa hyvä piiska köyhäinhoitolautakunnille. Varsinkin kunnalliskodeissa tämä piiska tunnetaan hyvin, sillä jos elämä syystä tai toisesta alkaa kunnalliskodeissa käydä rauhattomaksi, ei tarvitse kuin rauhanhäiritsijälle sanoa että lähetetään Lammille, niin tämä sana Lammille vaikuttaa kuin rauhan enkeli…" Työlaitoksen oheen perustettiin alkoholistihuoltola 1946, ja vuonna 1984 laitoksen nimeksi tuli Mainiemen kuntoutumiskeskus. Kuntoutumiskeskuksen toiminta päättyi syksyllä 2014.
creator: Paalanen, Martti
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
contributor: Laitinen, Uuno (kellarirakennus 1932)
format: Kuva/JPEG
language: fi

Lammin vaivaistalo
subject: rakennuspiirustus
subject: 1880-luku
subject: Lammi
subject: rakennukset
description: Kun vaivaistalohanketta Lammilla pohdittiin, arvioitiin että Lammilla tarvittaisiin 75 hoitopaikkaa, joista 13 mielisairaille. Vaivaistalo päätettiin rakentaa vuonna 1887 ja laatia samalla vaivaishoidon ohjesääntö. Ensimmäinen mielisairasosasto, piirroksen "houruosasto" rakennettiin vuonna 1888. Osastolla hoidettiin myös naapurikuntien mielisairaita, jos tilaa oli. Kunnalliskoti valmistui vuonna 1890. Rakennukset sijaitsivat noin kilometrin kirkonkylän keskustasta Evolle päin alueella, jossa on nykyäänkin vanhainkoti ja Lammin terveysasema. Vaivaistalon mielisairasosasto paloi vuonna 1892. Hämeen Sanomat kertoi, että yhdeksästä "siellä säilytetystä heikkomielisestä" seitsemän jäi liekkeihin. Kun kirkonkylästä ehti paikalle ihmisiä, oli talo jo tulen vallassa. Uusi mielisairasosasto rakennettiin 1893. Hoidokkien oloista tehtiin paljon valituksia. Vuonna 1905 talon ympärille päätettiin rakentaa aita, mutta suunnitellusta saunaremontista luovuttiin. Kunnassa sattuneiden murhapolttojen vuoksi valtuusto päätti 1910 hankkia kunnalliskodille yövartijan ja "kaksi hyvää koiraa". Kun rakennus jälleen paloi, uutta suunniteltiin vuonna 1928, mutta hanke ei toteutunut. Kun uusi vanhainkoti vihdoin vuonna 1957 valmistui, purettiin vuonna 1890 rakennettu puinen kunnalliskoti, joka oli lähempänä tietä. 1957 rakennettu vanhainkoti muodostaa vielä osan nykyisestä vanhainkodista.
creator: Helsingius, Gust. Ad.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Lamminmäen talo
creator: Ahonen, Eino
publisher: Keuruun kaupunginkirjasto
format: Teksti/PDF
language: fi

Lämmittäjä Fabian Keinänen pesulaitoksella 1950-luvulla, poika takana Pertti Keinänen
subject: Iisalmi
subject: valokuvat
subject: pesulat
subject: 1950-luku
subject: Keinänen, Fabian
subject: Keinänen, Pertti
description: (Aineiston luovuttajat: Pentti ja Kyllikki Keinänen)
publisher: Iisalmen kaupunginkirjasto
rights: Käyttöoikeus vapaa. Lähde mainittava.
language: fi

Lampaidenkeritsemistä ilmeisesti Karvianjoen rannassa Vanhahongon talon mailla
subject: Vanhahonko, Svante
subject: henkilökuvat
subject: Honkajoki
subject: 1940-luku
description: Lampaidenkeritsemistä ilmeisesti Karvianjoen rannassa Vanhahongon talon mailla (3_5 Honkajoki, Kirkonkylä). Takana vasemmalla Svante Vanhahonko, muut takana seisovat henkilöt ja lampaita keritsevät nuoret tuntemattomia.
publisher: Honkajoen kunnankirjasto
rights: Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
format: Kuva/JPEG