kirjastohistoria
bibliografiat
bibliotekshistoria
bibliografier
Vaasa
Vasa
1700-luku
1700-talet
1800-luku
1800-talet
Luettelo Vaasan Lukukirjaston kokoelman säilyneistä kirjoista
Paro, Leena
fin
swe
Artikkeli Vaasan Lukukirjaston toimintaan osallistuneen Lovisa Charlotta Reuterholmin elämästä
Vasa stadsbibliotekets bibliotekshistoria
1900-luku
1900-talet
Nykvist, Ulrika
Vaasan kaupunginkirjaston kirjastohistoriaa
Lemmenjoki
Miessi
Kujala, Esa
Aaltio, Hanski
Pihlajamäki, Heikki
Miessinmaan lahjat ja laulut, tarinointia ja tunnelmointia Miessinmaan kuvernööri Heikki Pihlajamäen kämpässä helmikuussa 1984. Martti Timonen, Seppo J. Partanen ja Hanski Aaltio hiihtivät Lemmenjoelle kiittämään kullankaivajia, joita oli haastateltu Prix Italia palkinnon v. 1983 voittaneeseen radio-ohjelmaan "Oikotie vai elämäntapa, kohtauksia kullasta ja kullankaivajista." Äänitteen alussa Martti Timosen kiitospuhetta, sitten hauskaa sanailua ja väittelyä siitä, voiko maailmasssa olla olemassa alkoholia pulverimuodossa (lentokapteeni Aaltio tiesi sitä saatavan Japanista). Jutustelun lopussa kaksi laulua Aaltion ja Esa Kujalan esittämänä; Laulu Miessinmaan kuvernöörille sekä Kuvernöörin pyöräretki.
Partanen, Seppo J.
Timonen, Martti
Joensuu
rakennukset
sairaalat
historia
Esite Joensuun uudesta yleisestä sairaalasta, joka aloitti toimintansa vuonna 1896. Se sijaitsi Torikadun ja Rantakadun välissä rajoittuen Lasarettikatuun (nykyinen Sairaalakatu). Esitteessä on myös sairaalan pohjapiirustukset.
Parviainen, S. F.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 59.2209
rakennuspiirustus
seurantalot
1890-luku
palokunnat
tanssilavat
Hämeenlinna
Hauho
Vitsiälä
Vitsiälän vapaapalokunta
Vitsiälän VPK
Suomessa alettiin perustaa vapaaehtoisia palokuntia 1800-luvulla, vanhimmat niistä syntyivät Hämeeseen. Hämeen historian mukaan Hauholle perustettiin vapaaehtoinen palokunta, Hauhon WPK, jo vuonna 1888. Tämä hajosi myöhemmin kahtia Vitsiälän WPK:ksi ja Hauhon kirkonkylän WPK:ksi, ilmeisesti vuonna 1896. Hirsirakenteinen Vitsiälän VPK:n seurahuone rakennettiin talkoovoimin. Avajaiset olivat lokakuussa 1899. Taloa on myöhemmin myös kunnostettu talkoilla. Tanssilava, aluksi ilman katetta, nousi rakennuksen viereen alun perin tukkilaiskisojen tanssitarpeisiin. Heinäkuussa 1949 pidettyihin kisoihin myytiin 10000 pääsylippua! Aikalaismuistelijat kertovat lähitienoon pellonpiennarten olleen täynnä kaikenlaisia kulkuneuvoja. Veneillä tultiin Hämeenlinnasta ja Valkeakoskelta saakka. Vitsiälän kylä on Hauhon kirkonkylän kainalossa. Kylän keskiaikaisperäinen kylätontti näkyy yhä vanhojen kyläraittia kehystävien talojen tiivistymänä. Vitsiälä oli 1900-luvun alussa tiheästi asuttu. Tanssit Vitsiälän lavalla jatkuvat edelleen 1980-1990-lukujen hiljaisten vuosien jälkeen. Vuolteen kartano vuokraa VPK:n seurataloa juhlatilaisuuksiin. Talon pihamaalla toimii myös kesäteatteri.
Pätiälä, J. T.
Patterson's guide to Verona : 1. Short visit: eat, drink and visit houses of Romeo and Juliet. 2. Long visit: eat, drink and visit "Gino, the junkman". 3. Any visit: be a little crazy-blend in with natives.
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teos on pieni salkku, jonka sisällä 9 postikorttia. Korteissa kuvia Ben Pattersonista ystävineen. Painos 1000 kpl. Liittyy samannimiseen tapahtumaan Veronassa heinäkuun 7. päivä 1993.
Patterson, Ben
Rikhardinkadun kirjasto
Gonz, Francesco
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Sakkola
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1990
Paukku, Raimo
maatalous
Karjala
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1995
siirtoväki
karjalaiset
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1996
Ytti, Ritva
Suttilan Näytelmä Tiimillä onnistunut kulttuurikeikka
Suttilan Näytelmätiimi
Ellilä, Kirsti
Agnes ja Maalina
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1992
Petsamo
Ivalo
Pitkäjärvi
kauppa
1930-luku
myymäläautot
Inarin ensimmäinen myymäläauto toimi 1930-luvulla. Se oli tavallinen kuorma-auto, johon aamulla lastattiin myytävät tavarat. Petsamossa oli uitto ja uittomiehille käytiin myymässä tavaraa. Matkalla poikettiin taloissa. Työaikoja ei varsinaisesti tunnettu, vaan kauppaa tehtiin tarpeen mukaan. Pitkäjärvi oli kauimmainen myyntipaikka.
Paulavirta, Laura
Luostarinen, Usko
Varsinais-Suomi
Laitila
talvitiet
Pavela, Artturi
Pekka Brofeldtin kirje Minna Canthille 28.1.1885
Työmiehen vaimo
teatteri
kirjeet
Minna Canth
Pekka Brofeldt
sukututkimus
suvut
sukukirjat
Pekka Jaatinen
Vuostimo-oja
Vuostimojärvi
Sirkkapounu
Ahvenjärvi
Ujejärvi
Kyrönkylä
Korkeavaara
Törmänen
Maunu, Onni
Mattila, Topias
Pekkala, Rainer
Avaskari, Antti
Tiilikainen, Elmo
maanviljely
vesimyllyt
ohran viljely
perunanviljely
Härkinmylly on jauhanut viljaa esi-isillemme, toteaa Lauri Pekkala ja muistelee samalla kuinka Kyrönkylässä viljeltiin menestyksellisesti ohraa ja perunaa ennen sotia. Mylly oli Kyrön jakokunnan omaisuutta ja se oli näyttävän näköinen. Aikojen kuluessa mylly on käynyt tarpeettomaksi ja saanut rapistua rauhassa. Rakennelmasta löytyi jälkiä vielä 1950-luvulla. Topias Mattila hautasi ennen evakkoon lähtöä perunat syvälle maahan. Kun väki palasi kotiin, siemenperunat olivat tarpeeseen ja näitä pottuja alettiin kutsua Kyröläisiksi. Kyröläistä pottua on viljelty Ivalon seudulla menestyksellisesti vuoskymmenien ajan. Lauri muistelee lopuksi, kuinka hän varjeltui poikakotiin joutumiselta.
Pekkala, Lauri Matti
Vaattovaara, Merja
Jänkkävaara
Vittakurunoja
Kenttävaara
Lampela, Aimo
karhu
karhunpyynti
pesät
Topias Mattila löysi Jänkkävaaran etelälaidalla sijaitsevan karhunpesän keväällä 1946, kun hän oli kaatamassa rakennuspuita talontekoa varten. Puiden kaataminen muuttui jännittäväksi, kun yhtäkkiä karhu hyppäsi pesästä ja kiipesi puuhun. Pesän sijainti jäi unholaan vuosikymmeniksi, kunnes Lauri Pekkala löysi sen puolukoita poimiessaan 2000-luvun alussa. Jänkkävaaran karhunpesä on rakennettu käyntikohteeksi, johon voi piipahtaa pururadalta viitoitettua polkua pitkin. Kohteessa on merkitty pesäpaikka, terassirakennelma, jonka ääressä istuskellessa voit kuunnella Lauri Pekkalan kertomusta pesän löytymisestä.
liikuntapaikat : Mäntsälä
urheilu
vapaa-aika
Pekkanen, Aki
Mäntsälän kunnankirjasto
Pekkanen, Mikko
Keuruun kaupunginkirjasto
Vanhassa Laukaassa syötiin Olavin lammasta
Olavi
kirkkohistoria
keskiaika
pyhimykset
seurakunnat
perinne
Laukaa
Pekonen, Osmo
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2003
Peltomaa, Jyrki
Huittinen - satakuntalainen kaupan keskus
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2002
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2004
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2000
Ilon ja huolen hetkiä Huittisissa vuonna 2001
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2001
Tapahtumia Sääksjärven kylän historiassa : Etelä-Mäntsälän maamiesseuran 100-vuotishistoriikki : Osa 1/2
paikallishistoriat : maatalous : Mäntsälä
Sääksjärvi
Tiedosto sisältää kirjan sivut 1-61. Toinen osa osoitteessa: http://digi.kirjastot.fi/items/show/123020
Peltomäki, Anneli toim.
Tapahtumia Sääksjärven kylän historiassa : Etelä-Mäntsälän maamiesseuran 100-vuotishistoriikki : Osa 2/2
Tiedosto sisältää kirjan sivut 62-127. Osa 1 osoitteessa http://digi.kirjastot.fi/items/show/123019
kinkerit
Huittinen
Kuusenoja, Hanna
Savijoki, Laina
Aalto, Hilkka
Hakala, Maija
Rintala, Toivo
Päiväläinen, Eila
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1999
Peltomäki, Leila
Pyhäkoulun opettajana Huhtamossa 55 vuotta
Hakala, Saima Maria
pyhäkoulu
Huittinen -- Huhtamo
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1994
Savotoilla tehtiin töitä ja vapaa-aikana pelattiin korttia
Ruukinpirtti
Kessi
Peltonen, Eelis
Peltonen, Uuno
Karisaari, Felix (Henrik Felix)
Mutenia, Frans Toivo (Franssu)
Sarre, Matti Antinpoika (Kauppa-Matti)
savotat
korttipelit
liipisavotta
sahaus
metsähakkuu
lakot
Armas Peltosen savottamiehen ura alkoi sahurina Vellijärven savotalla 1930-luvun alussa. Seuraavana vuonna työ jatkui Kessissä, josta puut uitettiin keväällä Inarijärveltä Paatsjokea pitkin Norjaan Pasvikin sahalle. Sieltä puut rahdattiin Eurooppaan, etupäässä Englantiin. Savotoilla oli miehiä eri puolilta Lappia: Muoniosta, Torniosta, Tervolasta, Sodankylästä ja jopa Pietarsaaresta saakka. Ensimmäinen savotta oli ns. liipisavotta, jossa liipiveistäjät olivat kaikki ulkopaikkakuntalaisia. Työvälineinä olivat kirveet, justeerit ja pokasahat. Savotoilla saattoi olla kerralla 350-400 hevosta, ja toinen mokoma miehiä. Kessin savotan aikana osa miehistä kortteerasi Kauppa-Matin pirttissä. Ruoantekoa varten taloon oli palkattu kokki, mutta monet söivät omasta pussistaan. Kauppa-Matti oli ahne kortinpeluulle ja iltaisin katsottiin korteilla kuka kuittaa potin. Kortinpeluu oli oikeastaan ainoa harrastus savotoilla ja ahneet ammatipelurit olivat tästä tietoisia. Kerran Kauppa-Matti palasi peluureissulta pelkät alusvaatteet päällään ja siinä rytäkässä oli mennyt myös hänen tyttärensä Inkan uusi peski. Pula-aikana tienestit olivat vähäiset ja monet miehet jäivät kokille "navasta kiinni". Kessin savottojen aikana mentiin yksissä tuumin lakkoon tienestien parantamiseksi ja siinä myös onnistuttiin.
Peltonen, Armas
Soikkonen, Aira
Nälkätalvena sairastettiin espanjantautia
espanjantauti
tartuntataudit
nälkätalvi
Espanjantautia edeltävä kesä v. 1919 oli kylmä ja kuiva. Ruokavarat olivat niukkoja, sillä peruna ei kasvanut, eikä saatu kalaa tai riistaa. Seurauksena oli nälkätalvi v. 1919-1920. Armas Peltonen sairastui tulirokkoon ja espanjantautiin, joista molemmista hän selvisi hyvän peruskunnon ansiosta. Vaikka kahden taudin heikentämä nuorukainen oli nälkäinen, hänelle ei saanut antaa muuta ruokaa kuin kauravelliä. Espanjantautiin ei ollut lääkettä, mutta lääkäri neuvoi antamaan potilaille viinaryypyn.
Mansikka-Aho, Vilho
Koppelo
Paskaniemi
Lustberg, Väinö
Lusperg, Väinö
Jyvälä, Saimi
Hakosalo, Anna-Liisa
katekeetat
koulunkäynti
opetus
Tarinankertoja muistelee koulunkäyntiä Koppelossa. Aikaisempien opettajien kanssa ei ollut niin tarkkaa, vaan koulussa ollessa sai liikkuakin jonnekin. Uusien opettajien myötä järjestys muuttui, piti istua paikoillaan. Oppiaineita olivat laskeminen, kirjoittaminen, lukeminen ja katekismus. Koulunkäynnin lisäksi monien oppilaiden piti osallistua esimerkiksi riekonpyyntiin ja muihin kotitöihin.
Oravanpyyntiä, helmenpyynnissä Petsamossa
Luttojoki
Kuivakoski
Kolmosjoki
Lounajoki
Akkajoki
Uusijoki
Tippajoki
Huhti, Heikki (Huhti-Heikki)
Katajamaa, Aukku
Katajamaa, Aukusti
oravat
metsästys
helmenpyynti
ketunmetsästys
raakunpyynti
huulihelmi
pesähelmi
Eelis Peltosen molemmat tarinat ajoittuvat vuodelle 1936, joka oli ilmoiltaan varsin erikoinen. Kesä oli helteinen ja ensilumi satoi vasta joulukuun puolessa välissä. Haastattelun alussa Eelis kertoo kuinka hän nuorena miehenä seikkaili Inarin erämaissa oravan ja ketunpyynnissä. Matkalle lähdettiin marraskuun 3. päivä kotirannasta Koppelosta Manu Peltosen tekemällä Laatokkamallisella veneellä. Matkavarusteina olivat laavu, kirves, verkkoja ja jonkin verran kuivamuonaa. Metsästys oli tuottoisaa, sillä oravannahasta maksettiin parhaimmillaan 35 mk nahalta. Oravanpyynnin kulta-aikaa oli vuosien 1915-1930 välinen aika. Oravanpyyntiin osallistui aina kaksi miestä, ja he saivat parhaina päivinä jopa kaksikymmentä oravannahkaa. Myös ketunpyynnin salat hän oli oppinut isältään. Punaketun nahka oli arvossaan, sillä siitä maksettiin 800 mk. Hintavertailun vuoksi kerrottakoon, että 60 kg:n jauhosäkki maksoi tuohon aikaan 60 mk, kahvikilo 11 mk ja sokerikilo 2,50 mk. Toisessa tarinassa liikutaan helmenkeruumatkalla Luttojoen varsipuroilla Petsamossa. Matkakumppanina nuorella miehellä on helmenpyynnin salat hyvin tunteva ikämies Akku Katajamaa. Matkaan lähdettiin hevosella, jonka kyydissä kuljettiin Ruohojärvelle. Siitä matka jatkui koskia urhoollisesti laskien syvälle Petsamon kairaan. Vain Pikkukoski jätettiin väliin ja se ohitettiin venettä vetämällä. Helmenpyynnissä viivyttiin 1,5 kuukautta helteisessä ja sadettomassa säässä. Eväiden lisäksi ruokatarvetta hankittiin verkottamalla. Majoitusta varten kaksikko rakensi turvekammin, jossa oli vilpoisaa nukkua. Helmenkalastuksessa käytettiin apuna itserakennettuja raakkupihtejä. Eelis kahlasi puroissa ilman vaatteita ja kauhoi raakkuja esiin kaksin käsin. Raakkuja nostettiin tuhansia kappaleita, joista helmiä saatiin saaliiksi parisataa kappaletta. Helmet toimitettiin myyntiin Ivalon Majalle johtaja Janssonnille, joka kielitaitoisena ihmisenä möi helmet turisteille. Hinta vaihteli 500 - 2000 markan kappalehintaan. Eelis korostaa, että raakkujen pyynti vaatii ennenkaikkea kokemusta, esivanhemmilta saatua tietoa, jota tutkijat eivät voi antaa.
Peltonen, Eelis Arvi
Inari
kettu
Kettu rauhoitettiin 1930-luvulla. Rauhoituksen seurauksena kettukanta lisääntyi huomattavasti ja rauhoitus jouduttiin kumoamaan. Ketusta alettiin maksaa tapporahaa.
Sammakkoniemi
Vätsäri
Nellim
Majavajärvi
Suolisjärvi
Järvenpään majatalo
Pulliainen, "Susi" Erkki
Peltonen, Nikodemus
myrkyt
ansat
susi
pyynti
Sudenpyynti on kärsivällisyyttä vaativaa hommaa. Niinpä poromiehet, joilla ei ollut aikaa susijahtiin kirjoittivat Koppelossa asuvalle ammattimetsästäjälle Nikodemus Peltoselle susilaumoista, jotka olivat hyökänneet porojen kimppuun. Peltonen oli saanut suden ja muun riistan pyyntioppia Pohjois-Norjassa, josta hän kulkeutui ulkomaalaisille asetetun pyyntikiellon jälkeen Inarin Koppelon kylään. Sudenpyynnissä käytettiin 1900-luvun alkupuolella myrkkykapseleita ja loukkuja. Susikantaa verotti myös aika-ajoin riehunut penikkatauti, joka vei susien lisäksi kettuja ja metsästyskoiria. Nikodemus Peltonen sai kaikkiaan 72 sutta, mikä lienee tämän lajipyynnin Suomen ennätys. Isä Peltonen siirsi metsästystietoutensa pojalleen Eelikselle, joka jatkoi pyyntiperinnettä.
Suomi
sisällissodat
kansalaissota
huolto
avustustoiminta
elintarvikeapu
Sota-ajan Valistustoimikunnan julkaisu Joensuussa 1918. Se sisältää ohjeita huollosta kansalaissodassa oleville valkoisille joukoille.
Peltonen, Erkki
Paimio
kotiseutukuvaukset
käsikirjoitukset
paikallishistoria
Olli Pensala antanut luvan julkaisemiseen. Kaupalliseen käyttöön pyydettävä lupa.
Pensala, Väinö
kalkkiteollisuus
Luvan julkaisemiseen antanut Olli Pensala. Kaupalliseen käyttöön on pyydettävä lupa.
Aavaavaa : lukemattomia lukutaidottomia jonossa luukulla, jolla lukee liike lopetettu lopullisesti
Teos on taiteilijakirja. Runoteos, jossa on käytetty mm. lettrismin (kuvarunon) keinoja. Teksti painettu ruskealle paperille. Liitteenä CD-levy, jossa "Vladislav Delayn, Bommitommin ja Rrimöykkyn musat". CD-levy kääritty kuva-arkkiin. Numeroitu painos (184/1000).
Pentikäinen, Matti
Kempas, Mikko
Kirjastonaakan askelin tarinan maailmaan -hankkeesta kertovat artikkelit
Nousiainen
Masku
Mynämäki
2010-luku
2020-luku
sanomalehdet
toimittajat
artikkelit (julkaisut)
projektit
kirjastot
päiväkodit
Nousiaisten, Maskun Lemun ja Mynämäen kirjastojen yhteisestä Kirjastonaakan askelin tarinan maailmaan -hankkeesta julkaistiin artikkeleja paikallislehdessä, Vakka-Suomen Sanomissa. Toimittajat tutustuivat kutsuttuina hankkeeseen ja kirjoittivat hankkeen vaiheista, ja näin lehdenlukijat saivat tietää mitä hankkeessa tehtiin. Hankkeessa mukana oli Akseli-kunnista kirjastojen työntekijöitä, päiväkotien lapsia hoitajineen sekä sanataideohjaaja.
Penttilä, Vesa
Honkasalo, Sari
Vakka-Suomen Sanomat
Tekijät mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
Mikko Hietanen- maratonin Euroopan mestari
Perälä, Kari
40 vuotta Karstulassa : pieniä muistoja matkan varrelta
Perämäki, Anssi
Suvun "mustat lampaat" ja väkivallan uhrit