Pesäpallo. Osa käsikirjoituksesta helmikuu 1952 Sananparsia
subject: pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
subject: urheilu
subject: sananparret
description: Digitoidussa dokumentissa on valkoisia ruuduttomia liuskoja, jotka on luultavasti leikattu isommista papereista. Sisältää novellin ja sananparsia. Novellissa Pesäpallo jokiperäläiset pelaavat kauneimpina heinäntekopäivinä pesäpalloa, niin että heinät jäävät korjaamatta, ja talvella on valtion avustettava heitä karjan ruokinnassa. Iisakin johtopäätös on, että urheilu on vaarallisempaa päähän menevää ainetta kuin viinankeiton tuote. Tekstistä puuttuu alku, se alkaa: "Van/hat ja huonosaattoiset istuskelivat kentän reunamilla, --" (jatkuen tästä loppuun). Teksti on jatkoa digitoidussa dokumentissa Novellien käsikirjoituksia. Helmikuu 1952 olevalle katkelmalle. Laajuus 15 sivua Kirjoitusaika 25.2.1952 Novelli Pesäpallo on julkaistu kokoelmassa Iisakki Vähäpuheinen (Otava 1953), sisältyy teokseen Kootut teokset 8 (Otava 1989). Sananparsia 9 sivua. Ei lähdeviitteitä, luultavasti Haanpään ympäristöstään kuulemia kansanviisauksia.
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

Kauneuden kirous. Osa käsikirjoituksesta joulukuu 1944 3/3
subject: pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
subject: vanhuus
subject: moraalittomuus
subject: pinnallisuus
description: Digitoitu dokumentti on kirjoitettu lyijykynällä poikittain viivoitetuille kirjepaperiliuskoille, jotka on repäisty lehtiöstä irti ja se sisältää romaanin Kauneuden kirous lopun. Teksti alkaa kesken virkettä: "-Hän oli äitini kanssa karannut kotoaan/jättäen minut, joka silloin olin kolmen vuoden vanha, vielä nuoremman siskoni kanssa yövuoteelle nukkumaan". Viimeisen sivun alareunassa on päiväys 12.12.-44. Sitten puoliksi repäisty liuska, jolta alkaa viimeinen luku: "Loppu" (alleviivattu), kirjoitettu molemmin puolin. Tämän jälkeen viisi sivua teoksen loppuun saakka, viimeisenä päiväys 13.XII.-44. Romaanin lopussa Anna palaa kotiseudulleen ja ottaa kievarikyydin asemalta. Pian käy ilmi, että kuski on hänen 30-vuotias poikansa, jonka hän on aikaisemmin jättänyt lähtiessään pojan isän, Jaako Kortteisen kanssa seikkailemaan. Anna menee Rekolan taloon, jota hänen hurskasteleva sisarensa Manta leskenä emännöi. Anna saa huoneen, mutta kun käy ilmi että puheet hänen rikkaudestaan ovat vailla pohjaa, hänet sanotaan irti. Anna muuttaa metsätorppaan yksinäisen naisen luo, joka on ollut moraaliltaan leväperäinen. Kyseessä on Heta Rahko, mutta nimeä ei mainita tässä tekstissä. Vanhaksi akaksi rumentunut Anna oivaltaa, että hänen kauneutensa on ollut nuoresta asti hänen kirouksensa. Myöhemmin Anna sairastuu, mutta ei syö, eikä anna hoitaa itseään ja kuolee. Kauneuden kirous perustuu Pentti Haanpään isän Mikko Haanpään käsikirjoitukseen, jonka Pentti työsti romaaniksi. Pentti oli tarjonnut aihetta elokuvakäsikirjoitukseksi, mutta Fenno-Filmi hylkäsi sen. Laajuus 14 sivua Kirjoitusaika 12.-13.12.1944 Romaani Kauneuden kirous on julkaistu vuonna 2015 (Into). Teoksen alkusanoissa sen toimittaja Matti Salminen valaisee romaanin taustoja.
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

Päiväkirjaa heinä-elokuu 1944
subject: päiväkirjat
subject: sotapäiväkirjat
subject: muistiinpanot
description: Digitoitu dokumentti on osa vaaleankellanruskeasta keskikoisesta muistiinpanovihkosta, jonka kannessa merkintä "PH". Koko vihko on digitoituna ja kuvailtuna osakokoelmassa Pentti Haanpään käsikirjoitukset. Haanpää kirjoitti päiväkirjaa ollessaan kenttähevossairaalassa Lonkan kylässä Vienassa ja jatkoi sitä myös sairaalan muutettua helmikuussa 1944 Juntusrantaan Suomussalmelle. Vihkossa on merkitty päiväysten yhteydessä "S:la [sairaala]." Haanpää siteeraa merkinnässä 23.7.1944 ironista sotasananpartta "Kusessa ollaan. Sanat: Mannerheim. Sävel: Linkomies. Risto Ryti ja Olympiaorkesteri." Ajanjaksona 4.-11.8.1944 Haanpää oli arestiputkan vartiopäällikkönä. Laajuus 64 sivua Kirjoitusaika 4.7.-11.8.1944
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

Päiväkirjaa heinä-elokuu 1944 Korpraali Puksun papinsäkki. Käsikirjoitus elokuu 1944 Seitsemän miehen saappaat. Osa käsikirjoituksesta elokuu 1944
subject: pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
subject: sotakirjallisuus
subject: huijaus
subject: seksuaalinen käyttäytyminen
subject: metsästys
description: Digitoitu dokumentti on kellertävänruskea keskikokoinen muistiinpanovihko, jossa on muutamassa osassa Haanpään sota-ajan päiväkirjaa, yksi novelli ja katkelma Seitsemän miehen saappaista. Vihkon alussa on katkelma päiväkirjaa, novellin jälkeen tekstiä on lisää. Päiväkirjaosuudet on kirjoitettu kenttähevossairaalassa. Päiväkirjamerkinnässä 23.7. Haanpää siteeraa tunnettua sota-ajan sanontaa: "Risto Ryti ja Olympiaorkesteri esittävät kappaleen Kusessa ollaan. Sanat: Mannerheim. Sävel: Linkomies." Viimeisellä lehdellä puoli sivua ylösalaisin käännettynä vielä lyhyt pätkä päiväkirjaa. Laajuus yhteensä noin 25 sivua Kirjoituspaikka ja -aika sairaala 4.7.-11.8.1944. Korpraali Puksun papinsäkki -tarinan Haanpää on kirjoittanut vartiopäällikkönä putkassa. Upseerit kerätyttävät vallatun alueen kanat suureen kolhoosiin, vahdiksi asetetaan sotamies, joka ei saa luovuttaa munia muille. Korpraali Puksu rakentaa pesien alle putken, jota pitkin munat vierivät kanalan alla olevaan varastoon, josta Puksu hakee ne. Kanalan vartija hermostuu ja hänen rehellisyyttään epäillään, kunnes upseerit havaitsevat Puksun järjestelmän. Puksun herkuttelu loppuu ja vartijan rehellisen miehen maine palautuu. Laajuus 15 sivua Kirjoitusaika 4.8.1944 Sisältyy teokseen Kootut teokset 8 (Otava 1989). Romaanikatkelma on vielä nimellä Seitsemän miehen saappaat. Sotamies Kasperi Ahven löytää lomallaan talvisodassa kaatuneen venäläissotilaan jäännökset ja ottaa haltuunsa tämän erinomaisen kiväärin, ampuu sillä hirven ja vie lihat kotiinsa. Kun loma loppuu, Ahven toimittaa kuluneet saappaansa huoltokeskuksen suutarinverstaaseen toivoen saavansa ne korjattuina takaisin. Verstaalla korpraali Isolintu kertoo, kuinka oli auttanut lestadiolaista ja kirjoitustaidotonta aseveljeä kirjoittamalla tämän kotiin ja pyytämällä voita ja rahaa tai käy huonosti. Vihkossa on myös 35 rivin jakso, joka on poistettu julkaistuista versioista. Siinä suutarien asuinkämpän ja viereisen pesulan johtajalotan asuinhuoneen väliseinään …
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

Novelleja. Käsikirjoituksia vuodelta 1950
subject: pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
subject: kummitukset
subject: tietäjät
subject: taikausko
subject: uskottomuus
description: Digitoitu dokumentti on kirjoitettu lyijy- ja mustekynällä tilinpitovihkosta repäistyille ja suikaloiduille liuskoille. Digitoiduissa kirjekuoressa on virheellisiä tietoja tekstien julkaisuista ja kirjoitusajankohdasta. Novellissa Vierailu Antti Maa miettii elokuun yössä juopuneena maailmankaikkeuden ja elämän perusasioita, modernisaation muutosta ja maanluovutusten ongelmia. Maa eksyy hautausmaalle ja päättää kutsua isoisänsä takaisin maan päälle. Ukko ilmestyy ja kaksikko lähtee tallustamaan kylänraitille. Miehet menevät Maan taloon ja ryyppäävät, kunnes sammuvat. Aamulla talon naisväki ei näe vanhaa ukkoa, vaikka tämä yrittääkin lähennellä naisia. Miehet lähtevät kirkonkylälle, jossa vanhus kritisoi nykyajan menoa kuten koneellisia työmenetelmiä, moottoriajoneuvoja ja elokuvia. Lopulta kaksikko suuntaa takaisin hautausmaalle ja ukko katoaa takaisin maan alle. Novelli on Haanpäälle harvinainen fantasianovelli. Tarinassa varioidaan maan käsitettä 17 eri tavalla: muun muassa pitäjän, kylän, talon ja suvun nimellä. Haanpää on käyttänyt osittain isoisänsä Juho Haanpään piirteitä vanhaan Aatu Maahan. Juho Haanpää oli aikanaan talonpoikaissäädyn edustajana valtiopäivillä. Novelli on kirjoitettu New York Herald Tribunen Euroopan painoksen julistamaa suurta kansainvälistä novellikilpailua varten, jonka Suomessa järjesti Helsingin Sanomat. Laajuus 40 + 20 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 13.6.1950 ja 15.6.1950 Julkaistu Helsingin Sanomissa 16.7.1950 ja teoksessa Atomintutkija ja muita juttuja (Otava 1950). Sisältyy teokseen Kootut teokset 7. Muisti on tarina Salon ukosta, joka on hukannut lompakostaan setelin ja epäilee vaimoaan, poikiaan ja palkollisiaan tämän johdosta. Kukaan ei tunnusta, joten ukko menee tietäjän luokse ja tämän ohjeiden mukaan järjestää testin, jossa täytyy hypätä köyden yli. Tietäjän mukaan syyllinen kiljaisee hypätessään. Kukaan ihmisistä ei jää kiinni, mutta pikku possun hypättyä ja kiljaistua, isäntä muistaa ostaneensa possun ja siten menett…
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

Päiväkirjaa touko-kesäkuu 1954 Kuvauksia Kiinan matkalta kesä-heinäkuu 1954 Puut. Osa käsikirjoituksesta kesä-heinäkuu 1954
subject: pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
subject: sairaalahoito
subject: matkakertomukset
subject: päiväkirjat
subject: kulttuurimatkailu
subject: väkivalta
description: Digitoitu dokumentti on kirjoitettu kellertävänruskeakantiseen pieneen ruutulehtiöön. Dokumentti sisältää Haanpään päiväkirjan touko- ja kesäkuulta 1950, kolme lukua teoksesta Kiinalaiset jutut sekä kaksi lukua romaaniluonnoksesta Puut. Lehtiön lopussa lehtiö on käännetty toisin päin. Siinä on myös kaksi kolmen rivin pätkän lisäystä kertomukseen Junaan. Viimeisellä sivulla on lisäys Kiinalaisiin juttuihin "Teh'in Shih - Kiinanmuurin rakennuttaja ja tyranni Huang". Haanpää joutui sairaskohtauksen takia Oulun piirimielisairaalaan, kuuluisaan "Vompakkiin" lähinnä arveltujen aivoinfarktioireiden takia. Siellä hän oli ylilääkäri Konrad von Baghin potilaana. Haanpäällä ilmeni myös sisäelinvaivoja jatkuvan alkoholinkäytön takia sekä vaurioita sydämessä, maksassa ja aivoissa. Haanpää kuvaa sairaalan arkea, tutkimuksia ja muita potilaita. Oulussa asuneet lankomiehet kävivät vierailuilla, samoin Aili ja Elsa-tytär Piippolasta. Sairaalapäiväkirja jatkuu lehtiön lopussa ja se on kirjoitettu lehtiöön ylösalaisin. Sen nimeksi on annettu Hullujenhuoneessa. Laajuus kuusi + neljä sivua Kirjoituspaikka ja -aika Oulu 30.5.-5.6.1954 ja 7.-12.6.1954 Julkaistu koosteessa Hurja. Pentti Haanpään muistiinmerkinnät 1940-1954 (Into 2016). Suomalainen kulttuurivaltuuskunta vieraili Kiinassa keväällä 1953. Lehtiössä on kuvaukset jokimatkasta Nankingissa sekä vierailusta valtion ja yksityisen yhteisyrityksessä, lannoite- ja typpitehtaassa. Lehtiön alussa on luvut Meno ja Paluu ja loppuosa Jangtsea. Tekstit on julkaistu teoksessa Kootut teokset (Otava 1989) sekä teoksessa Kiinan-matkan päiväkirja (Otava 2001). Meno Laajuus kuusi sivua Kirjoituspaikka ja -aika Oulun piirimielisairaala 6.6.1954, kolmen rivin lisäys myöhemmin vihkossa 12.6.1954 Paluu Laajuus 11 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Oulun piirimielisairaala 10.6.1954 Kertomuksessa Metsänantia tukkijoppari Artturi Paksupohja hiihtelee keväthankia ja kiertää tavoittelemansa metsäpalstan. Paksupohja tulee sen omistavaan Laitilan taloon, jossa …
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

Seitsemän miehen saappaat. Osa käsikirjoituksesta helmi-toukokuu 1944 Päiväkirjaa helmi-maaliskuu 1944
subject: päiväkirjat
subject: pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
subject: petos
subject: sotakirjallisuus
subject: ironia
description: Digitoitu dokumentti ruskeanharmahtavakantinen keskikokoinen muistilehtiö, joka sisältää kosmos- ja punakynällä kirjoitettua Yhdeksän miehen saappaat -romaanin ideointia ja romaanin alkua ja tämän jälkeen Haanpään päiväkirjaa. Venäläisten lisääntyneen toimeliaisuuden takia kenttähevossairaala oli siirretty Lonkasta Suomen puolelle Suomussalmen Juntusrantaan. On luontevaa, että itse sairaalan rättimikkona ollut Haanpää kiinnitti huomionsa jalkarätteihin, sukkiin ja saappaisiin nähdessään niitä joka päivä varastossaan. Tästä hän sai loistavan idean miestä vaihtavista saappaista. Alkuaan romaani oli Seitsemän miehen saappaat, mutta Haanpää lisäsi myöhemmin kaksi miestä välttääkseen mielleyhtymät Aleksis Kiven Seitsemään Veljekseen. Vääpeli Pessari vaihtui myöhemmin Soroksi, koska upseeriksi muuntautuminen perustui tositapaukseen, Haanpään kaverin, pyhäntäläisen Pessarin talon isännän Väinö Luttisen tempaukseen. Vihkossa on romaanin alkua 19 sivua. Jonkin verran muutaman rivin ja sanan ylipyyhkimisiä. Jakso päättyy sanoihin: "Myyjä onnitteli". Tekstissä kuvataan sitä, kun upouusi saapaspari roikkuu varaston orrella, kunnes vääpeli Pessari tulee tuttavansa, varastokersantti Pensaan kanssa ottaen haltuunsa jalkineet. Miehet menevät kapakkaan ja juopottelevat, jolloin Pensas muistaa jostakin lukeneensa Pessarin saaneen ylennyksen vänrikiksi. Kirjetuttavansa Katariinan luo lomalle lähdössä oleva Pessari näkee kaupan ikkunassa upseerin arvomerkkejä ja ostaa vänrikin tähdet uusiin kauluslaattoihin. Laajuus 23 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Juntusranta 18.-21.2.1944, Sairaala 5.5.1944 Romaani Yhdeksän miehen saappaat on ilmestynyt vuonna 1945 (Otava). Päiväkirjamerkinnässä 21.2.1944 on ironinen toteamus otsikon "Sodan syyt" jälkeen. Saksalaisia oli majoittunut sairaalan kankaalle ja aseveljet olivat vieneet suomalaisilta pöydän ja penkin. Juho Kankaan kommentti tähän oli, että "siksi ne saksalaiset ovat tämän sodan aloittaneetkin, että saisivat oikein haluksestaan varastaa." T…
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

Vierailu. Käsikirjoitus huhtikuu 1946 Muistiinmerkintöjä
subject: pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
subject: sosiaaliset ristiriidat
subject: luokkaristiriidat
subject: ilmavaivat
subject: shakki
description: Digitoidussa dokumentissa on kaksi kellervänruskeakantista ruudutettua muistilehtiötä, joiden kannet ovat kastuneet. Lehtiöissä on novellin Vierailu käsikirjoitus sekä muistiinpanoja. Novellissa Vierailu Severi tutustuu Juhaniin ja tämän sisareen. Myöhemmin tyttö pyytää hänet vierailulle. Maalaispoika joutuu kärsimään kaikki luokkaerosta johtuvat vaivat, kuuntelemaan tytön pianonpimputusta sekä vanhempien ruotsinkieltä ja saa hänelle oudoista herkuista vatsa- ja ilmavaivoja. Severi tuntee suurta helpotusta päästyään pois ja pieraisee mahtavasti. Novelli edustaa Haanpään tuotannon groteskia puolta, jossa navanalaistoiminnot palvelevat valtaapitävien häpäisyä. Haanpää on kirjoittanut samannimisen novellin 5.9.1930. Dokumentissa on novellin uusi versio, joka on ilmeisesti kirjoitettu julkaistavaksi jossakin lehdessä tai valikoimassa. Novellin aihe (ilmavaivat) lienee estänyt sen julkaisemisen. Uuteen versioon Haanpää on muuttanut minä-kertojan hän-kertojaksi, ja myös sanamuotoja on hiukan varioitu. Matti Salminen on julkaissut valikoimassa Eräs avioliitto ja muita kadonneita juttuja novellista päiväämättömän version, joka on löytynyt Haanpään tyttären Elsa Hyvärisen jäämistöstä. Siinä on sama juoni: Severi pelastaa komppaniassa herraspojan, ylioppilas Johan Nybergin kiusaamiselta ja pojat ystävystyvät. Johanin sisar Margit kutsuu Severin kotiinsa, jossa tämä joutuu kuuntelemaan pianonpimputusta ja kärsimään herkkuihin tottumattoman mahan kapinointia. Laajuus 19 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 25.4.1946 Novellin ensimmäinen versio on julkaistu teoksessa Vanha voiman mies (Otava 1995). Toinen versio on julkaistu kokoelmassa Eräs avioliitto ja muita kadonneita juttuja (Into 2014). Ensimmäisessä vihkossa ennen novellia ja jälkeen on Haanpään shakkikaverien nimiä ja osoitteita sekä kirjeshakkipelien siirtoja. Toisessa vihkossa on osoitteita ja shakkimerkintöjä. Laajuus yhteensä parisenkymmentä sivua
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

Essee O. B. Haanpäästä. Käsikirjoitus lokakuu 1950 Novelleja. Käsikirjoituksia marraskuu 1950 Muistiinmerkintöjä
subject: pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
subject: amerikansuomalaiset
subject: uskottomuus
subject: sosiaaliset ristiriidat
subject: muistiinpanot
description: Digitoitu dokumentti on kirjoitettu vuoroin musteella, vuoroin sini-, kosmos- ja lyijykynällä sini- ja punaviivoitetun kirjanpitolehtiön irtirepäistyille sivuille. Dokumentti sisältää esseen Otto Birger Haanpäästä, novelleja vuodelta 1950 sekä dokumenttijäljennöksiä. Pentti Haanpään yhdessä harvoista esseistä esitellään Amerikassa kaivosonnettomuudessa 1904 kuolleen sedän Otto Birger Haanpään runoja sekä Pentin kommentteja niistä. Birger Haanpään tytär Liisa Rae oli lähettänyt runokäsikirjoitukset serkulleen Pentille. Otto Birger Haanpään kootut runot julkaistaan vuonna 2018. Laajuus 21 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 26.10.1950 Julkaistu nimellä Vanhoja papereita ensimmäisen kerran SKDL:n Joululehdessä (1950). Sisältyy teokseen Eräs avioliitto ja muita kadonneita juttuja (Into 2014). Novelli Kaksitoista oikein kertoo Antti Mäestä, joka saa julkisuutta, kun kylässä tulee tietoon, että hän on saanut 12 oikein veikkauksessa. Huumaa kestää pari päivää, kunnes selviää, että voitto on vain 7000 markkaa. Enää kukaan ei tervehdi eikä kutsu kahville. Muita Haanpään veikkausaiheisia novelleja ovat Veikkaaja ja Veikkaus. Laajuus 6 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 8.11.1950 Teksti ilmestyi samana jouluna julkaisuissa Liiketyöntekijä (11-12/1950) ja Kontti (1950, Kajaanin seminaarin toverikunnan lehti). Sisältyy teokseen Kootut teokset 8 (Otava 1989) Nätti-Jussi ja tohtorit on tarina Niemen kaupungissa (Rovaniemi) rahansa hummanneesta ja itsemurhaa miettivästä Nätti-Jussista, joka menee lääkärin vastaanotolle ja uhkaa hirttäytyä tämän talon edustan puuhun, jos ei saa pukua ja rahaa. Lääkäri suostuu. Muutaman viikon kuluttua Jussi yrittää samaa temppua Järven kaupungissa (Kemijärvi), mutta lääkäri antaakin rasvatun köyden kehottaen Nätti-Jussia tuumasta toimeen, koska häneltä puuttuu ruumiita ruumiinavauksia varten. Tarina on anekdootti kuuluisasta veijarimaisesta Lapin jätkästä, Nätti-Jussista (Johan Viktor Nätti, 1890-1964) ja se on todennäköisesti jostakin kuul…
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

Vierailu. Osa käsikirjoituksesta 1930-luvulta
subject: pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
subject: lapuanliike
subject: yhteiskuntaluokat
subject: Mäntsälän kapina
description: Digitoitu dokumentti on kirjoitettu viivoitetuille kirjepaperiliuskoille, jossa ei ole otsikkoa. Se sisältää novellin Vierailu käsikirjoituksen. Tekstin paikoittainen katkonaisuus osoittaa, että joitakin liuskoja saattaa olla hukassa. Käsikirjoituksen teksti alkaa kesken: "(1) Sattuikin niin etten joutunut palvelemaan maatani ainoastaan asennoilla, kivääritempuilla, maastoharjoituksilla ja maaliinampumisella". Kolmannen sivun alareunasta on repeytynyt palanen. Novellin Vierailu poliittinen aihe liittyy Mäntsälän kapinaan. Minäkertoja kommennetaan yksikkönsä mukana kukistamaan kapinaa. Vartiomiehiltä otetaan kovat patruunat pois, jotta he eivät hermostuksissaan ampuisi ihmisiä. Sotamiehet epäilevät upseerien tosiasiassa sympatisoivan lapualaiskapinallisia. Tapausta kutsutaankin herrojen kapinaksi. Se kuivuu kasaan laukaustakaan ampumatta: "konjakkipullon korkinmaiskaus oli vienyt tarmon kapinallisten kenraalilta". Tämä viittaa legendaan, että kapinan sotilaallinen johtaja, kenraali K. M. Wallenius olisi antautunut autossa juotujen viinaksien voimalla. Tosiasiassa hän juopotteli suojeluskuntapäällikkö Lauri Malmbergin kanssa vasta matkalla Helsinkiin poliisin hoteisiin. Kun kertojan yksikkö on kotiutettu varuskuntaansa, hän tapaa rahattomana iltalomalla asetoverinsa sisaren ja vierailee tämän luona. Tyttö ihailee kapinallisia isänmaallisena väkenä, mutta kertoja tokaisee vähättelevänsä sellaista sotapäällikköä, joka antautuu laukauksetta, vain konjakkipullon pamahtaessa. Sotamies kysyy, kenen etua kapina palveli ja olisi palvellut varsinkin onnistuessaan. Vastaus on, että tukkiyhtiöitä: "Ettei vain puutavarayhtiö laske isanmaallisuuttaan prosenteissasi". Poika huomaa luokkaeron tytön ja tämän perheen sekä itsensä välissä. Kirjoitusajasta ei ole varmaa tietoa. Teksti saattaa olla kirjoitettu 1930-luvulla pian Mäntsälän kapinan jälkeen. Novellin Vierailu ensimmäinen versio on julkaistu vuonna 1930 Työläisnuorison joululehdessä. Uudessa versiossa korostuu aiheen poliitti…
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

Seitsemän miehen saappaat. Osa käsikirjoituksesta lokakuu 1944 Päiväkirjaa syyskuu 1944
subject: pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
subject: päiväkirjat
subject: sotakirjallisuus
subject: jatkosota
subject: korttipelit
description: Digitoitu dokumentti on kirjoitettu lyijykynällä ja sinisellä kosmoskynällä pieneen ruutulehtiöön, jossa on vaalean kellertävänruskeat kannet. Dokumentti sisältää osia Yhdeksän miehen saappaat -teoksen käsikirjoituksesta sekä Haanpään päiväkirjaa vuodelta 1944. Käsikirjoituksen välissä on yhdellä sivulla ylösalaisin Viertola [sotamies?] -nimisen henkilön varusteluettelo. Käsikirjoitusteksti jatkuu dokumentin lopussa kahden sivun verran. Korpraali Isolintu korjaa sotamies Ahvenen saappaat, ja aikoo myydä ne Berliinin torilla saksalaisille viinaa vastaan. Tekstin otsikko on "Seitsemän miehen saappaat (juttu jatkuu)". Kertomus jatkuu Isolinnun tarinana, kuinka hänen pyykkärirakastajattarellaan näkö on heikko, mutta hajuaisti vahva. Laajuus 2 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 13.10.1944 Yhdeksän miehen saappaat ilmestynyt 1945 (Otava) ja sisältyy teokseen Kootut teokset 6 (Otava 1989). Työvelvollinen Norppa tulee suutarinverstaaseen ja ottaa saappaat haltuunsa Isolinnun estelyistä huolimatta. Norppa on kieltäytynyt ylittämästä itärajaa jatkosodan alettua ja tämän takia joutunut vankilaan ja kuokkimaan suota. Työvelvollisena hän on rakentamassa luterilaista kirkkoa Itä-Karjalassa. Norppa kritisoi Suur-Suomi-vouhotusta ja yleensäkin sotaa. Työvelvollisena hän kuitenkin tuntee tyytyväisyyttä siitä, että kaiken tuhoamisen keskellä hän edes itse rakentaa jotain. Laajuus 14 + 15 sivua, välissä tekstiä Jaaran pelihimosta. 15 sivun tekstin alussa merkintä: "(juttu edemmäs)". Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 13.-14.10.1944 ja 16.10.1944 Yhdeksän miehen saappaat ilmestynyt 1945 (Otava) ja sisältyy teokseen Kootut teokset 6 (Otava 1989). Sotamies Nokkanen käy linjojen takana olevassa korsussa, niin sanotussa Pelihelvetissä, jossa pokeri ja ventti ovat käynnissä yötä päivää. Peli-Jaaraa riivaa sammumaton, paholaismainen pelihimo. Osan otsikko on "Pelaaja". Laajuus 20 sivua Kirjoituspaikka ja aika Piippola 14.10.1944 Yhdeksän miehen saappaat ilmestynyt 1945 (Otava) ja sisälty…
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

Korpimailla. Osa käsikirjoituksesta lokakuu 1942 Seitsemän miehen saappaat. Osa käsikirjoituksesta vuosilta 1942-1943 Päiväkirjaa vuosilta 1942-1943
subject: pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
subject: sotakirjallisuus
subject: sotapäiväkirjat
subject: sotapropaganda
description: Digitoitu dokumentti on kirjoitettu pieneen ruutulehtiöön, jossa on vaalean kellertävänruskeat kannet. Dokumentti sisältää osan novellin Korpimailla käsikirjoituksesta, osia Yhdeksän miehen saappaat -teoksen käsikirjoituksesta sekä Haanpään sotamuistelmia, jotka on kirjoitettu novellien väliin. Novellissa Korpimailla korpeen raivataan sotatietä. Anna pelkää vanhan rauhan menneen, mutta isäntä Tuomas on tyytyväinen. Voittipa sodan kuka tahansa, tietä ei oteta häneltä pois. Annakin on tyytyväinen, kun siltä rintamalta ei tule huonoja uutisia, missä hänen poikansa, nuorempi Tuomas, on sotimassa. Novellin lopussa on otsikko "Korpimailla (jatko ja loppu)". Laajuus 5 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Leskelä 13.10.1942 Julkaistu joululehdessä Työn Joulu (1942) ja kokoelmassa Nykyaikaa (Otava 1942), sisältyy teokseen Kootut teokset 6 (Otava 1989). Saksalainen kolonna on juuttunut mutaan, kunnes telaketjuvaunu kiskoo sen ja suomalaiskuormurit yli hankalampien paikkojen. Suomalaisauto, jossa on heinäkuorma, ottaa paikallisia ukkoja kyytiin. Tavallisesti puolessa vuorokaudessa huitaistu ajo kestää neljä vuorokautta. Romaanissa tämä episodi liittyy korpraali Korppiin ja se on alun perin kirjoitettu itsenäiseksi novelliksi. Haanpään omakohtaiseen kokemukseen perustuvassa tekstissä käytetään puhuttelumuotoa: "Ajattelit, että monta on syöty, mutta monta ei enää syödä!". Yhdeksän miehen saappaat -romaanissa teksti on muodossa: "Korpraali Korppi ajatteli..." (s. 357). Korppia koskevia kappaleita ja virkkeitä on lisätty julkaistuun romaaniin. Keväisen sotatien päiväkirjamuistiinpano (Hiltusenvaara 22.4.1942, Lonkka 25.4.1942) on julkaistu teoksessa Hurja. Pentti Haanpään muistiinmerkinnät 1940-1954 (Into 2016). Siinä mainitaan heinäkuorman päällä keikkuvat Suomussalmen ukot ja kuormurin ajurinkoppiin otetut tytöt. Laajuus 20 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Lonkka 30.10.1942 Kertomus on julkaistu vuosijulkaisussa Työnjuhla (1943). Kohtaus sisältyy romaaniin Yhdeksän miehen saappaat (Otav…
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

Novelleja. Käsikirjoituksia vuosilta 1940-1941
subject: pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
subject: talvisota
subject: amerikansuomalaiset
subject: malminetsintä
subject: ikävystyminen
description: Digitoitu dokumentti on viivoitettu lehtiö, jonka ensilehdelle on kirjoitettu musteella "Muistiinpanoja kesällä 1940. Elämä on taistelua, tuulta ja myrskyä, muistojen saarilla levätä saa". Todennäköisesti Aili Haanpään kirjoittama. Dokumentti sisältää novelleja vuosilta 1940-1941. Lehtiön alussa sivun verran tekstin hahmotelmaa. Katkelmassa Sodan jälkeen kuvataan talvisodan taistelujen jälkeistä ikävystynyttä luppoilua, jota oli välirauhan jälkeen kestänyt yli kuukauden. Tekstissä on merkintä "(jatkuu etempänä)". Katkelmasta ei saa selvää, oliko tarkoitus liittää se romaanisuunnitelmaan, joka sai nimen Korpisotaa vai johonkin novelliin. Päiväkirjaa se ei ole, koska siinä käytetään he-muotoa. Haanpää oli palveluksessa vuoden 1940 helluntaihin asti, osan aikaa sotasairaala Tilkassa Helsingissä, lopun aikaa Kuusamossa. Laajuus 1 sivua Jälleenrakennuskesä on novelli, jossa Masa on päässyt talvisodan jälkeisenä kesänä maanviljelyshommiin. Hän kyntää parihevosilla peltoa syysrukiin kylvämistä varten, kun kunnan mies Rantalainen ilmoittaa, että toinen hevonen otetaan armeijan palvelukseen. Kolmen viikon kuluttua Masa näkee taas hevosensa, jota oli pidetty liekaan sidottuna vähällä ruualla. Masa sanoo jälleenrakennuksen näköjään viipyvän, kun laukin syöttäminen työkuntoon ottaa viikkoja. Teksti on hyvin kriittinen ja sen olisi sensuurin jatkuessa ollut vaikeuksia päästä julkisuuteen, sillä jälleenrakennuksen aikana valmisteltiin jo jatkosotaa. Laajuus 12 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Leskelä 20.9.1940 Julkaistu vuonna 2014 kokoelmassa Eräs avioliitto ja muita kadonneita juttuja (Into). Novellissa Löytö suomalainen hiihtopartio etenee erämaassa. Partio löytää autiotalon, josta asukkaat on sodan alettua komennettu pois. Navetasta löytyy viisi nälkään kuollutta nautaa. Kaatuneiden ruumisröykkiöt eivät ole kaameinta, mitä miehet ovat nähneet, vaan tämä kauhujen talon näkymä. Välirauhan aikana vasemmistolaisen Kiilan albumissa julkaistu teksti on täynnä katkeraa ja groteskia ir…
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

Jauhot. Osa käsikirjoituksesta vuodelta 1949 Atomintutkija Fulmarin tapaus. Käsikirjoitus helmikuu 1949 Vuoropuhelut Arctic Furyyn maaliskuu 1949
subject: pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
subject: varkaus
subject: ydinaseet
subject: köyhyys
description: Digitoitu dokumentti on kirjoitettu kosmoskynällä vaaleanruskeakantiseen pieneen muistiinpanolehtiöön. Dokumentti sisältää kaksi jaksoa romaanista Jauhot sekä novellin Atomintutkija Fulmarin tapaus. Lehtiössä on myös repliikkejä vuoropuhelusta Arctic Furyyn. Vihkossa on kaksi jaksoa romaanista Jauhot, ensimmäinen alkaa kesken sanan: "-han kairoilta. Koko hänen elämänsä oli ollut yhtä lähtemistä, vaikka hän ei ollut tuosta taahan päässyt". Ensimmäisessä jaksossa Sakari-vaari kokee epäoikeudenmukaiseksi, ettei hätäaputyöhön kykenemättömille anneta kruununjauhoja. Hän päättää varastaa säkin, mutta vanhuuden heikkouttaan ei jaksa vetää sitä kotiin. Vaari suostuttelee mökinemännän, leski-Hultan kumppanikseen, mutta tämän etiikka ei sitä sallisi ja hän pelkää vankeutta. Toisessa jaksossa Kenttäläinen eli Juhani Lunki hiihtää kevään viimeisillä hankikeleillä kunnanesimies Veija Katajan taloon rojahtaen pirtin penkille. Kataja arvelee ensin Lunkin olevan humalassa, mutta sitten voihkintaa kuunneltuaan päättelee tämän olevan sairas. Lunki pyytää papin ja vallesmannin paikalle, mutta lopulta paljastuu, että Lunkin ainoa motiivi olikin vain nolata virkavallan edustajat. Laajuus 21 + 20 sivua Kirjoituspaikka ja -aika ensimmäisessä jaksossa ei ole päiväystä, toinen jakso Piippola 2.3.1949 Jauhot on ilmestynyt ensimmäisen kerran vuonna 1949 (Otava), sisältyy teokseen Kootut teokset 7 (Otava 1989). Ydinfyysikko Fulmari työskentelee salaisessa tutkimuskeskuksessa, "atomikaupungissa". Naimaton mies on vieraantunut muusta ympäristöstään. Kerran raskaan työpäivän jälkeen häntä tulee vastaan tuntematon mies puhutellen Fulmaria vuorenpeikoksi. Fulmari muistaa, että siinä on hänen nuoruudenystävänsä Edmund Haunt. Keskustelun seurauksena Fulmari tulee vainoharhaiseksi ja alkaa kuvitella häntä seurattavan ja vahdittavan. Vaikka hän pääseekin kylpylälomalle lepuuttamaan hermojaan, hän yhä jatkaa harhaista eloansa ja joutuu lopulta hullujenhuoneelle. Novellin otsikko on kirjoitettu punakynäl…
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

Novelleja. Käsikirjoituksia elo-lokakuu 1943 Seitsemän miehen saappaat. Osa käsikirjoituksesta vuosilta 1943-1944
subject: pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
subject: sotakirjallisuus
subject: modernisaatio
subject: sissisota
subject: pitkästyminen
subject: mielenterveys
description: Digitoitu dokumentti on vaaleankellanruskea keskikokoinen muistiinpanovihko, jonka kannessa merkintä "Valistus N:o 55" ja nimikirjaimet PH. Dokumentti on kirjoitettu suurimmaksi osaksi lyijykynällä, osin kosmoskynällä. Dokumentti sisältää neljä novellikäsikirjoitusta ja osan romaanin Yhdeksän miehen saappaat käsikirjoituksesta. Korpraali Isolintu ja Selänpään leski -novellissa Isolintu odottaa lomavuoroaan, kun Selänpään leski on kutsunut hänet luokseen. Isolinnun veijarimaisuuden takia lomaa ei myönnetä, kunnes hän sanoo luutnantille loma-anomuksen syyn. Maan väestöpolitiikasta innostunut upseeri myöntää loman oitis ja Isolintu tekee pitkän matkan Selänpään lesken luokse. Novellissa Haanpää rinnastaa tapansa mukaan luonnon voittoisan keväthyökkäyksen armeijan vastaaviin, jotka yleensä epäonnistuvat. Tekstin otsikko on alleviivattu: "Korpraali Isolintu (juttu jatkuu)". Ilmeisesti Haanpäällä oli aikomus jatkaa novellia Isolinnun ja lesken kohtaamisesta, mutta sitä ei käsikirjoituksesta löydy. Romaanin Yhdeksän miehen saappaat kirjoittaminen syrjäytti hankkeen. Teksti on jatkoa digitoidussa dokumentissa Korpimailla. Osa käsikirjoituksesta lokakuu 1942. Seitsemän miehen saappaat. Osa käsikirjoituksesta vuosilta 1942-1943. Päiväkirjaa vuosilta 1942-1943 olevalle katkelmalle. Laajuus 12 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Lonkka 15.8.1943 Ilmestynyt kokoelmassa Eräs avioliitto ja muita kadonneita juttuja (Into 2014). Ministeri ja maaherra sivuuttavat korpraali Isolinnun tukikohdan -novellissa teksti kuvaa asemasodan pitkäveteisyysttä vuodenaikojen vaihdellessa. Kahta siivilimiestä kuljettava auto pysähtyy vartiossa seisovan Isolinnun kohdalle kysyen, miten pojat tukikohdassa viihtyvät. Isolintu vastaa, että eihän tämä leipä niin leveä ole, vaan pitkä. Pian selviää että herrat olivat rintamaa tarkastamaan tulleet ministeri ja maaherra. Laajuus seitsemän sivua Kirjoituspaikka ja -aika Lonkka 21.8.1943 Julkaistu ensimmäisen kerran julkaisussa Pohjolan Työn Joulu (1943). Sisältyy…
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaimiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

Novelleja. Käsikirjoituksia huhtikuu 1946
subject: pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
subject: novellit
subject: käsikirjoitukset
subject: sotakirjallisuus
subject: urheilu
description: Digitoitu dokumentti on ruutuvihko, jonka sivut ovat noin 15 senttimetriä leveät. Ensimmäisellä sivulla merkintä: "No 25". Toisen aukeaman sivulla Aili Haanpään käsialalla: "Rasvakoe-vihko, Piippolan Osuusmeijeri". Aili Haanpää oli tuolloin meijerikkö. Dokumentti sisältää käsikirjoituksia novelleihin Omalla haudallaan, Pyöräurheilija Saikansalo, Kenraali Impola ja Vierailu. Novellissa Omalla haudallaan Matti Leväinen kauhistuu Vienan korven hyökkäystä kesällä 1941. Matti tapaa veljensä Antin, joka on Kaatuneiden evakuointikeskuksen autonkuljettaja. Veljekset sopivat, että Matti saa kaatuneen työvelvollisen puvun, paperit ja nimen Matti Nieminen. Matin oma univormu puetaan kaatuneen venäläissotilaan ylle. Antti-veli lähettää Matin pois rintamalta tuntemansa lesken pienelle kotitilalle töihin. Matti viihtyy uudessa identiteetissään hyvin, kunnes tuntee tarvetta lähteä käymään kotiseudullaan. Sen sankarihaudalla makaa vierekkäin kaksi veljestä, joista toinen on hän itse. Antti on kaatunut vihollispartion iskussa. Sankaruutta kyseenalaistava teksti on Haanpään suurimpia provokaatioita: venäläisen sotilaan ruumis suomalaisessa sankarihaudassa. Novelli käsittelee kuitenkin ensisijaisesti identiteetin ongelmaa. Tekstissä on muutamia virkkeen mittaisia poistoja. Laajuus 22 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 19.4.1946 Julkaistu ensimmäisen kerran Suomen Kirjallisuuden vuosikirjassa (1946), sisältyy teokseen Kootut teokset 7 (Otava 1989). Pyöräurheilija Saikansalo-novellissa maan paras kilpapyöräilijä saa tietää, että urheiluherrat aikovat lähettää hänet kilpailemaan Italiaan ja Ranskaan samalla varoittaen, että etelässä saattaa olla kuuma ja lämpö on tottumattomalle rasittavaa. Saikansalo ripustaa pyöränsä saunan kattoon polkien siellä, samalla kun hänen kaverinsa heittää löylyä. Alun perin 1930-luvulla kirjoitetun jutun pohjana on haapavetinen mestaripyöräilijä ja suksien tekijä Juho Jaakonaho. Laajuus 5 sivua Kirjoitusaika 24.4.1946 Julkaistu nimellä Pyöräurheilija Sa…
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

Korpisotaa. Osa käsikirjoituksesta elokuu 1940 Kala. Käsikirjoitus elokuu 1940 Luonnostelua elo-syyskuu 1940
subject: pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
subject: novellit
subject: talvisota
subject: sotakokemukset
subject: maailmankatsomus
description: Digitoitu dokumentti on mustakantinen vihko, noin 10 cm leveä, kannessa valkoinen lappunen: "SAIKKA RAUHA". Ensimmäisellä sivulla poikittain "Aili Maria Haanpää". Pentti Haanpään käsialalla: "Leskelä 2.VIII.40 - Leskelä 14.IX.40". Vihko on suurimmaksi osaksi kirjoitettu lyjijykynällä, muutamia sivuja myös kosmoskynällä. Vihkossa on romaanin Korpisotaa loppuosa, alkuosa on digitoidussa dokumentissa Korpisotaa. Osa käsikirjoituksesta heinäkuu 1940. Sotamies Puumi ja asetoveri ovat rintaman takaisessa kylässä, vierailevat Puumin tuttavamyyjättären ja tämän ystävän luona. Ilmahyökkäyksen takia nelikko joutuu pommisuojaan. Puumi filosofoi luolaelämän olevan osa tulevaisuutta, kun tuhoaseet ovat hävittäneet elinmahdollisuudet maan päältä. Vuonna 1940 kirjoitetun teoksen Korpisotaa käsikirjoituksessa on otsikkona "Sotakuvausta (juttu jatkuu)". Painetussa teoksessa on pieniä muutoksia verrattuna käsikirjoitukseen. Vihkossa teksti alkaa kesken: "Mutta eiväthän he tarvinneet sodan hampaiden rumasti jyrsimiä taloja". Vihkossa on neljä jaksoa romaanista. Vihkon lopussa kuuden sivun kosmoskynällä kirjoitettu lisäys sivulle 171: "Ne ovat liian suuria ajatuksia /--/ nykyhetkeen". Kustantaja on poistanut ilmeisesti sotasensuurin takia ja talvisotamyytin ylläpitämiseksi käsikirjoituksesta rivit kannakselaisisännän hyvästellessä luovutetulle alueelle jäävän talonsa: "Hän viittasi kädellään tavaroihin, joiden pelastamisesta hän oli kai vielä aikonut huolehtia ja sanoi sotamiehille: - Polttakaa, pojat! Lyökää tuleen koko roska.../--/ Sotamiehen saapas potkaisi kamarin lipaston peilin rikki ja kirves upposi tammen killtävään pintaan. - Siinä on honkaa, pojat! Kahvi tulelle! On tässä sodassa sentään komeuttakin, ylellisyyden makua". Laajuus 13 + 14 + 10 + 17 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Leskelä 2.-10.8.1940 Korpisotaa ilmestyi vuonna 1940 (Otava), sisältyy teokseen Kootut teokset 8 (Otava 1989). Novelli Kala on pieni tarina maailmankatsomuksen synnystä. Pieni pojantorvelo Topi onkii jo…
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

Novelleja. Käsikirjoituksia huhti-toukokuu 1942 Päiväkirjaa huhtikuu 1942
subject: pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
subject: päiväkirjat
subject: aseveljeys
subject: sotakirjallisuus
description: Digitoitu dokumentti on 10 senttimetriä leveä vaaleanpunaruskea ruutulehtiö, joka sisältää kolme novellin käsikirjoitusta ja päiväkirjamerkintöjä. Novelli Jouluna v. 1941 kuvaa junamatkaa kohti rintamaa, junanäkymiä, ääniä ja hajuja, saksalaisen sotilaan ihmettelyä. Lomautuskeskuksessa vietetään joulujuhlaa, kunnes keittiörakennus kinkkuineen palaa poroksi. Huhutaan jopa desanttien tuhopoltosta. Aamuvarhain tie käy taas kohti Vienaa. Tekstin huomattavin piirre on ironia saksalaisia, maailmanvalloittajia ja elintilan etsijöitä kohtaan. Toistuva kodin kynttilöiden motiivi liittyy englantilaiseen lauluun, jota laulettiin rintaman molemmin puolin. Laulun kertoma Jeesuksen syntymä on sodan todellisuuden vastakohta. Laajuus 14 sivua Kirjoituspaikka ja aika Lonkka 14.4.1942 Ilmestynyt kokoelmassa Nykyaikaa (Otava 1942), sisältyy teokseen Kootut teokset 6 (Otava 1989). Novellissa Korpimailla yksinäisen salomökin emäntä, Teerivaaran Anna odottaa miestään Tuomasta savotoilta jouluksi kotiin. Tämä saapuukin takanaan heidän tyttärensä, helsinkiläispiika Anna, joka jakaa vanhemmilleen ja sisaruksilleen tuomisia. Kuvataan vaatimatonta jouluidylliä, jossa saunotaan ja syödään. Pariskunta sai sittenkin hyvän joulun. Tekstissä otsikko on kirjoitettu versaalikirjaimin "KORPIMAILLA". Tässä dokumentissa on vain novellin alkuosa, joka päättyy virkkeeseen: "Äiti Anna ajatteli, että armahti toki Luoja vielä: antoi hyvän joulun Teerivaaraan." Koko novelli on digitoidussa dokumentissa Nykyaikaa. Osa käsikirjoituksesta huhti-lokakuu 1942. Laajuus 19 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Lonkka 1.5.1942 Julkaistu ensimmäisen kerran julkaisussa Työn Joulu (1942), sisältyy teokseen Kootut teokset 6 (Otava 1989). Lintukauppaa on tarina, jossa korpraali Puksu harrastaa vaihtotaloutta saksalaisten aseveljien kanssa. Puksu huijaa ja myy ammuttuja korppeja metsoina ja saa näin kaksi konjakkipulloa. Huijaus tulee kuitenkin ilmi, eikä kauppa enää seuraavalla kerralla onnistu. Juttu on täynnä ironiaa saksalai…
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

Novelleja. Käsikirjoituksia toukokuu 1946 Kauneuden Kirous. Osa käsikirjoituksesta vuodelta 1946
subject: pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
subject: saunominen
subject: seksuaalinen käyttäytyminen
subject: maaseutuväestö
description: Digitoitu dokumentti on sinipunainen 20 senttimetriä leveä viivoitettu vihko, oikeassa yläkulmassa lappu "Pohjoiseen 3", keskellä valkoinen lappu "Ruotsinkielen kotitehtäviä v. 1942 AMH" (AMH : Aili Haanpää). Pentti Haanpää on paperipulassaan hyödyntänyt vaimonsa vanhoja opintovihkoja. Dokumentti sisältää kaksi novellin käsikirjoitusta ja osan romaanin Kauneuden kirous käsikirjoituksesta. Novellissa Heinäkuu isäntä Jaako Kortteinen ja kaunis piika Anna Ansala ovat heinänteossa ulkoniityllä. Helle enteilee ukkosta. Jaako alkaa tehdä suovaa hangoten heiniä yhä ylemmäs Annan ottaessa niitä ylhäällä vastaan. Miehellä on näkymä alhaalta hänen hameensa alle. Kun suova on valmis, ukkonen alkaa nousta. Anna soljuu hangon varassa maahan ja hänen reitensä paljastuvat. Ukkosen jyristessä ja sateen siuhutessa seuraa seksiakti. Isäntä on tyytyväinen ja helpottunut, mutta Anna on pettynyt, sillä naiminen vanhemman isännän kanssa ei ollut kuulunut hänen suunnitelmiinsa. Novellin Silkkijakku ohella tämä on Haanpään eleganteimpia eroottis-seksuaalisia tekstejä, jossa ukkonen, salaman energia ja ihmisen seksuaalinen halu rinnastuvat. Jaakon heinähanko, jota myöten Anna liukuu heinäsuovan päältä maahan ja miehen alle on maailmankirjallisuuden luontevimpia fallossovelluksia. Novelli kuuluu Kauneuden kirouksen aihepiiriin, mutta Haanpää ei ole sisällyttänyt tätä novellia romaanin kokonaisuuteen. Se toki sopisi siihen hyvin Annan ja Jaakon yhteen liittymisen alkuna. Vihkossa novellilla ei ole otsikkoa, nimi annettu myöhemmin. Laajuus 10 sivua Kirjoitusaika 6.5.1946, kahdeksan sivun jälkeen pari sivua päiväämätöntä tekstiä Ilmestynyt ensimmäisen kerran julkaisussa Pohjan Liekki (1947). Sisältyy teoksiin Atomintutkija ja muita juttuja (Otava 1950) ja Kootut teokset 7 (Otava 1989). Novellissa Kylpyurheilija Kemppainen uusi työnjohtaja tulee savottaan ja saa kuulla Kemppaisen kylpyurheilijan maineesta. Itsekin kovia löylyjä rakastava kymppi arvelee pärjäävänsä Kemppaiselle löylynotossa, mutt…
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

Kauneuden kirous. Osa käsikirjoituksesta kesäkuu 1946
subject: pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
subject: käsikirjoitukset
subject: kasvattilapset
subject: karkaaminen
description: Digitoitu dokumentti on sinipunainen 20 senttimetriä leveä viivoitettu vihko, jonka keskellä olevaan valkoiseen lappuun on kirjoitettu "Ruotsinkielen muistiinpanoja. Aili Haanpää 1942", josta nimi on myöhemmin vedetty lyijykynällä yli. Dokumentti sisältää luvun Rekola romaanin Kauneuden kirous käsikirjoituksesta. Näkökulmahenkilönä on nuori Pekka, joka tarkkailee Rekolan talon elämää ja tuntee asemansa raskaaksi tylyn tätinsä komennossa. Talon emäntä Manta on kääntynyt lestadiolaiseksi ja talossa järjestetään usein seuroja. Pekka kokee myös Jaako-isän olevan hänestä välinpitämätön. Jaakon asema on ongelmallinen Annan karattua pohjoiseen ja vietyä hänen rahansa. Lopulta Jaako katoaa, kun saa Mantalta tietää, missä Anna on. Julkaistussa versiossa luvun nimi Rekola on korvattu otsikolla Pekka. Laajuus 11 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 8.6.1946 Romaani Kauneuden kirous on julkastu vuonna 2015 (Into).
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

Seitsemän miehen saappaat. Osa käsikirjoituksesta touko-kesäkuu 1944 Päiväkirjaa kesäkuu 1944
subject: pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
subject: sotakirjallisuus
subject: aseveljeys
subject: kaukopartiot
subject: kotiinpaluu
description: Digitoitu dokumentti on kapea pienikokoinen, vaaleankellertäväkantinen ruutuvihko. Takakannen kääntösivulla on merkintä " N. Pulkkinen, Myllymäki, Taipale". Vihko sisältää osia Yhdeksän miehen saappaat -teoksen käsikirjoituksesta ja sota-ajan sotapäiväkirjaa. Yhdeksän miehen saappaat on ilmestynyt vuonna 1945 (Otava), sisältyy teokseen Kootut teokset 6 (Otava 1989). Ensimmäisessä käsikirjoitusotteessa luutnantti Jopperi on lomalla maalaistalossa, johon hänen äitinsä on evakuoitu. Jopperi ihastuu eroottisesti serkkuunsa Hannaan, mitä äiti katsoo hiukan huolissaan. Äitiä huolestutti säätyero, hänen poikansa oli kansakoulunopettaja ja sukujuuriltaan säätyläistöä. Varakkaan talon tytärkin on leskirouvan silmissä alempaa säätyä. Tekstin otsikko on "Seitsemän miehen saappaat (juttu jatkuu)". Laajuus kuusi sivua Kirjoituspaikka ja -aika Juntusranta 19.5.1944 Toisessa otteessa luutnantti Jopperi palaa yksikköönsä, jossa kapteeni kertoilee hyökkäysvaiheen taisteluista. Kapteeni arvostaa liikkuvan sodankäynnin jälkeen asemasodan rauhallisuutta, mutta Jopperi ilmoittautuu kaukopartioon ja tekee useita retkiä linjojen taakse. Kevättalvella 1942 luutnantti ei enää palaa retkeltään ja saappaat jäävät pölyttymään sängyn alle. Tämä kohta on ainoa kerta, kun Haanpää personifioi saappaat: "Mutta ehkä hyvinkin voivat seurata huokosillaan isäntänsä kotielämää". Laajuus 11 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Juntusranta 20.5.1944 Kolmannessa katkelmassa kersantti Nirva vaatii toiselta kersantilta, Lintuselta, saappaita omien risojensa tilalle ja saakin kadonneen luutnantti Jopperin saappaat. Nirva muistelee elämäänsä ennen sotaa. Hänen luottamuksensa saksalaisten salamasotaan ja sotamenestykseen on romahtanut ja Nirva kaipaa kotiin peltojen kevättöihin. Teksti on kirjoitettu saman päivän aikana kahteen otteeseen. Laajuus 19 ja 6 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Juntusranta 25.5.1944 Neljännessä katkelmassa kersantti Nirva ja muu huoltokylä herää tuliaseiden ääniin, kun venäläinen sissiosasto h…
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

Päiväkirjaa vuosilta 1940-1941 Novelleja. Käsikirjoituksia helmi-toukokuu 1941
subject: pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
subject: talvisota
subject: alkoholi
subject: siirtolaisuus
subject: huutolaiset
subject: sankarivainajat
description: Digitoitu dokumentti koostuu irrallisista, keskeltä taitetuista 10 senttimetrin leveistä ruutulehdistä ja pienestä punakeltakantisesta muistilehtiöstä, jonka kannessa lukee pölkkykirjaimin "PIIPPOLA" ja jonka etukannen kääntöpuolella on numeroita. Loppusivuilla on shakkipelejä ja takakannessa pölkkykirjaimin "HAANPÄÄ" sekä nuoli kuvioon, joka on joko aurinko tai "ripsipiirakka". Dokumentti sisältää Haanpään päiväkirjaa ja novellien käsikirjoituksia. Päiväkirja kuvaa Haanpään kotiuttamisvaiheita ajalta 10.3.-19.4.1940 sekä viinanhakumatkaa Iisalmeen 16.4.1941, kun Oulun Alko oli markkinoiden takia suljettu. Laajuus kuusi sivua Kirjoituspaikka ja -aika 26.8.1940 ja Iisalmi 16.4.1941 Päiväkirja on julkaistu teoksessa Hurja. Pentti Haanpään muistiinmerkinnät 1940-1954 (Into 2016). Ensimmäisen sivun yläreunassa on sitaatti Samuli Paulaharjun teoksesta Ruijan suomalaisia: "Jumala on luonut nämäkin maat, vaikka ne onkin rumat". Sitaatti pohjustaa novellia Ruijaan, jossa 13-vuotias täysorpo Soron Jussi tuntee olonsa huutotalossa kurjaksi tylyn kohtelun takia. Kun Jussi on hakkaamassa koivuhalkoja pakkasessa, ohi hiihtävä mieskaravaani houkuttelee hänet mukaansa Ruijaan, leveän leivän ääreen ja merikalan pyyntiin. Jussi jää Ruijaan ja pyytää siellä merikalaa seitsemänkymmentä vuotta. Laajuus 16 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Leskelä 21.2.1941 Ilmestynyt ensimmäisen kerran julkaisussa Kevätmyrsky (1941). Sisältyy teokseen Kootut teokset 6 (Otava 1989). Joutavan jäljillä on tarina Mäen ökytalon pojasta Sampasta. Hän tulee kateelliseksi nähdessään Amerikasta palanneen Takalon Antin, joka on rikastunut rapakon takana. Samppa päättää itsekin lähteä yrittämään onneaan. Perillä hän kauhistelee New Yorkin vilinää, mutta vielä enemmän kaivosmiesten työoloja. Samppa päättää lähteä takaisin Suomeen, mutta matkarahat eivät riitä perille asti. Samppa joutuu tarpomaan kotiin syysloskaisia teitä toistasataa kilometriä. Aamulla herätessään uuninpankolta hän toteaa, että "terveisiä joutavan …
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

Kauneuden kirous. Osa käsikirjoituksesta joulukuu 1944 2/3
subject: pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
subject: avioliitto
subject: alkoholismi
subject: salakuljetus
subject: kotiinpaluu
description: Digitoitu dokumentti on pieni ruskeakantinen ruutulehtiö, jonka päällä valkoinen lappunen "4". Dokumentti sisältää lukuja romaanista Kauneuden kirous, joka julkaistiin vasta vuonna 2015 (Into). Tekstissä on runsaasti lyhyen kappaleen mittaisia yliviivauksia ja myös pyyhkimisiä. Luvussa Pohjoiseen Anna pakenee Eetu Törmän kanssa miestään Tornionjokivarteen. Eetu pestaa hänet piiakseen, eikä Annan odotusten mukaan ota jalkavaimokseen. Myöhemmin käy ilmi, että Eetu on homoseksuaali ja ennen kaikkea suuri tullijoppari. Tämän paljastaa Eetun edellinen piika Reeta, jonka kanssa Anna ystävystyy. Teksti alkaa kesken tekstin ja jatkuu eri vihkossa [ks. Novelleja. Käsikirjoituksia toukokuu 1946. Kauneuden Kirous. Osa käsikirjoituksesta]. Julkaistussa teoksessa ei ole mukana lyhyttä kappaletta dokumentin alusta "Anna häntä jo kohteli miehenään. Eihän se muuten rekeensä nosta". Laajuus 25 sivua. Kirjoitettu 9.12.1944 Luvussa Vieras Topi Pamppeeniksi myöhemmin paljastuva mies vierailee Eetun luona. Topilla ja Eetulla on yhteisiä intressejä, koska he ovat molemmat salakuljettajia. Eetu näyttää Annalle maanalaisen varastonsa ja salakäytävän Tornionjoen venevajaan. Laajuus 16 sivua Kirjoitusaika 10.12.1944 Luvussa Pamppeen Anna tutustuu Topiin. Tämä tulee tarkoituksellisesti taloon Eetun poissa ollessa ja jää yöksi. Annasta tuleekin Topin jalkavaimo. Laajuus 17 sivua Kirjoitusaika 10.12.1944 Luvussa Jaako Annan alkuperäinen aviomies Jaako on pestautunut kalastusalukseen, mutta mereen tottumattomana hänestä ei ole töihin. Ryypättyään rahansa hänet lähetetään irtolaisena takaisin kotikyläänsä. Laajuus 17 sivua Kirjoituspaikka ja -aika ei ole tiedossa Luvussa Nimismies Eetu ja Topi ovat kireissä väleissä Annan takia. Nimismies tulee etsimään Annaa, mutta tämä pääsee Topin kanssa salakäytävää pitkin karkuun. Jaako jää kylään ja asettuu asumaan Reetan kanssa tämän mökkiin. Laajuus 25 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 11.12.1944 Luvussa Kauppiaaksi Topi vie Annan Ruotsin puolella p…
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

Kauneuden kirous. Osa käsikirjoituksesta joulukuu 1944 1/3
subject: pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
subject: häät
subject: huostaanotto
subject: varkaus
subject: tuberkuloosi
description: Digitoitu dokumentti pieni ruskeakantinen ruutulehtiö "Lehtiö KK N:o 5 (Kulutusosuuskuntien Keskusliitto)". Yläkulmassa valkoinen lappunen, jossa punaisella tussilla merkintä "2" sekä valkoisella lapulla "3 Karkurit 1/25 4 Lapset 5 Pohjoiseen". Dokumentti sisältää lukuja romaanista Kauneuden kirous (Into 2015). Luvussa Häät Rekolassa vietetään Mantan ja nuoremman isännän Heikin häitä. Juoppo pappi alkaa heti ryypätä, Manta ja Heikki vihkaistaan ikään kuin ohimennen. Ahkerin ja näkyvin tanssija Jaako Kortteinen ihastuu Annaan ja tanssittaa tätä tiiviisti. Jaako houkuttelee Annan piiakseen, onhan lokakuu ja pestuuviikko. Otsikko: "Häät (juttu jatkuu)". Laajuus 41 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 7.12.1944 Luvussa Aviopuolisot Jaako ilmoittaa keuhkotautiselle vaimolleen pestanneensa uuden piian. Kaunis Anna ei pyri emännöimään, vaan pysyy piian roolissa. Anna tulee raskaaksi Jaakolle. Tämän vaimo kuolee ja Anna synnyttää pojan ja tyttären, jonka jälkeen Annan ja Jaakon suhde virallistetaan. Jaako palaa vanhaan hurvittelevaan elämäänsä ja talo rappeutuu. Anna alkaa inhota kelvotonta miestään. Laajuus 24 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 7.12.1944 Luvussa Karkurit Jaako ja Anna karkaavat pakoon velkojansa ja yleistä elämän surkeutta. Juhlittuaan asettautumista uuteen asuntoon Jaako huomaa Annan kadonneen tavaroiden kanssa. Jaako koettaa turhaan saada poliiseja karkulaisten jäljille. Jaako jää kaupunkiin töihin ja myöhemmin pakenee raastupahaastetta kalastaja-alukseen. Laajuus 19 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 8.12.1944 Luvussa Lapset Jaako Kortteisen talo pakkohuutokaupataan ja lapset jäävät perinnöttömiksi. Rekolan lapseton vanha isäntä ottaa heidät kasvattaakseen. Laajuus 8 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 8.12.1944 Luvussa Pohjoiseen Jaako nukkuu juopuneen unta hevosenostajan ja Annan keskustellessa. Mies on vainunnut aviopuolisoiden kireät välit ja pyytää Annaa lähtemään kanssaan pohjoiseen. Teksti katkeaa kesken virkkeen. Tämän käsikirjo…
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

Kauneuden kirous. Mikko Haanpään alkuperäinen käsikirjoitus
subject: pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
subject: kansankirjallisuus
subject: maaseutu
subject: kauneus
subject: 1800-luku
description: Digitoitu dokumentti on kirjoitettu musteella pitkille kapeille ruutuliuskoille otsikolla Ansalan Anna sekä vaakunaleijonakantiseen lehtiöön otsikolla Kauneuden Kirous. Teksti on Pentti Haanpään isän, maanviljelijä Mikko Haanpään kirjoittaman kertomuksen alkuperäinen käsikirjoitus, jonka Pentti on muokannut omaksi romaanikseen. Pentti seuraa isän teoksen juonta melko tarkasti. Nimiä on hieman muunneltu: muun muassa Rekolan talon nimi on Mikko Haanpällä Yrttilä. Ero on kuitenkin ennen kaikkea tyylissä ja sanonnassa, tässä näkyy kansankirjailijan ja sanataiteilijan ero. Toinen eroavuus on siinä, että Mikko Haanpää käyttää runsaasti repliikkejä pyrkien draamalliseen elävyyteen, kun taas Pentti Haanpää käyttää vähemmän dialogia ja luottaa kertojan kuvaukseen. Toisaalta näin tekstistä tulee myös yleistävää ja ulkokohtaista. Kertoja ei avaa tapahtumia tilanteiden ja henkilöiden kautta. Laajuus 55 ja 79 liuskaa Ei tietoa kirjtoituspaikasta ja -ajasta
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

Puut. Osa käsikirjoituksesta vuosilta 1954-1955
subject: pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
subject: maanviljely
subject: lestadiolaisuus
subject: metsätyö
subject: tukkilaiset
description: Digitoitu dokumentti koostuu keskikokoisesta vihreällä viivoitetusta lehtiöstä sekä pienehköstä ruskeakantisesta Kariston lehtiöstä. Jälkimmäisen kannen päällä olevassa muistilapussa on teksti "Metsää ja uskoa, P:la 14.1.55. AT:n taivallusta 226-227". Lehtiön takakannessa lukee "Pentti Haanpää, Piippola / Aili Haanpää". Lisäksi on kaksi erillisitä pientä lappusta, joissa on teksti "Uuden teoksen alkusuunnitelma". Nimi näyttäisi olevan "Puut" sekä merkintä "A.H" (Aili Haanpää) sekä teoksen alkusuunnitelma keskiaukeamalla (julkaistu). Teksteissä on lukuisia pieniä muutaman sanan tai rivin ylipyyhkimisiä ja korjauksia, kokonaisia kappaleita ei ole poistettu. Dokumentti sisältää lukuja ja luonnoksia romaaniin Puut, joka on ilmestynyt teoksessa Kootut teokset 8 (Otava 1989). Luvussa Irlantilainen muhennos puukauppajoppari Artturi Paksupohja istuu vanhapoikaisäntä Lekusen kanssa pirtin pöydän ääressä. Lekunen kertoo laittaneensa lehteen ilmoituksen emännöitsijän paikasta. Taloon saatu ruma ja kyssäselkäinen nainen teki ensi töikseen sekasotkuruokaa kutsuen sitä irlantilaiseksi muhennokseksi. Paksupohja yrittää saada isäntää myymään maatilansa. Isäntä vastaa Paksupohjan myyntikehotukseen kiertäen mutta torjuen. Tämän talot metsät eivät humise Paksupohjalle. Laajuus 14 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 26.7.1954 Seuraava osio on hahmotusta lukuun Keväällä ja sen otsikkona on "Alkusuunnitelmaa "Puut" varten". Tekstin lopussa on huomautus: "Loppu ei ole vielä selvillä". Laajuus 2 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 27.9.1954 Luvussa Keväällä Artturi Paksupohjan pirttiin tulee tuntematon nainen, jolla on asiaa isännälle. Nainen on Artturin Lapin sodan aikainen lemmitty, joka vaatii elatusrahaa yhteiselle lapselle. Välikohtaus sysää Artturin metsäjobbauksen käyntiin. Tekstillä ei ollut alunperin otsikkoa, Esko Viirret [EV] on lisännyt otsikon käsikirjoitukseen. Laajuus 52 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 30.3.1955 Luku Metsää ja uskoa taustoittaa sitä, mi…
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

Akkuna ja tie. Päntän äijän vajoaminen. Käsikirjoitukset lokakuu 1946
subject: pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
subject: maaseutuväestö
subject: kyläyhteisöt
subject: hengenpelastus
description: Digitoitu dokumentti on kirjoitettu poikittain siniviivoitetusta vihkosta leikatuille suikaleille, joista muutama sivu on repeytynyt. Dokumentti sisältää käsikirjoitukset kahteen novelliin. Dokumentin yhteyteen digitoidussa kirjekuoressa on epätarkkoja tietoja novelleista. Novellissa Akkuna ja tie nimetön tarkkailija katselee ikkunasta kylän raitille ja näkee erilaisia hahmoja kulkemassa asioillaan. Samalla valaistuu sotavuosien jälkeinen maaseudun elämä. Laajuus 13 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 15.10.1946 Julkaistu ensimmäisen kerran nimellä Akkuna ja maantie julkaisussa Työn Joulu (1946). Sisältyy teokseen Kootut teokset 7 (Otava 1989). Novellissa Päntän äijän vajoaminen Toropais-seppä tulee ulkoa aamukuselta ennustaen olevan sopiva keli Päntän äijän vajoamiselle yksiöisen jään pinnalta veteen. Hän on oikeassa ja pelastaa Päntän äijän jälleen kerran hukkumiselta ja vie tämän omaan pirttiinsä virkoamaan. Seppä arvelee jokasyksyisen vajoamisen syyksi Päntän yksivakaisen elämän. Tämä on Haanpään tunnetuimpia novelleja, johon palataan jatkuvasti huumorin näytteenä ja symbolisena tekstinä, suomalaisen sisun monumenttina. Laajuus 19 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 25.10.1946 Julkaistu ensimmäisen kerran Kansan Kuvalehdessä (46/1946) ja sen jälkeen kokoelmassa Heta Rahko korkeassa iässä (Otava 1947). Sisältyy teokseen Kootut teokset 7 (Otava 1989).
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

Jono. Käsikirjoitus helmikuu 1945 Sirkussankari. Osa käsikirjoituksesta maalis-heinäkuu 1945 Ihme. Käsikirjoitus heinäkuu 1945
subject: pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
subject: huijaus
subject: pula-ajat
subject: nälkä
subject: alkoholijuomat
description: Digitoitu dokumentti sisältää kuusi pientä ruutulehtiötä, joista kolme ensimmäistä ja viimeinen ovat Kulutusosuuskuntien Keskusliiton kannellisia lehtiöitä n:o 4, muut kaksi Rafael Haarlan avolehtiöitä n:o 103. Lehtiöt sisältävät osan romaanin Sirkussankari käsikirjoituksesta ja kahden novellin käsikirjoitukset. Novellissa Jono kerrotaan siitä, kuinka Alkon myymälä eli niin sanottu pitkäripainen on avattu sotavuosien jälkeen. Jo aamuyöstä ennen avaamista on ovelle alkanut muodostua jonoa. Entinen korpraali, nyt pelkkä Antti Isolintu hyödyntää tilannetta ja onnistuu myymään paikkansa jonossa useaan kertaan tienaten runsaat tuhat markkaa, jolla voi elää mukavasti. Teksti kuuluu korpraali Isolintu -sarjaan sen viimeisenä tekstinä. Tekstissä oleva maininta torista viittaa Ouluun. Haanpää oli itse jonottamassa viina-annostaan Oulun torin laidassa olleessa Alkon myymälässä. Laajuus 17 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 6.2.1945 Julkaistu ensimmäisen kerran Kansan kuvalehdessä (9/1945). Sisältyy teokseen Kootut teokset 8 (Otava 1989). Romaani Sirkussankari on Pentti Haanpään kirjailijauran erikoisin tapaus, josta on kerrottu pääpiirteissään Vesa Karosen teoksessa Haanpään elämä (SKS 1985) ja Matti Salmisen teoksessa Pentti Haanpään tarina (Into 2013). Sirkussankarissa kerrotaan akrobaatti, ilmavoimistelija ja hammastaiteilija J. E. Huttusesta, joka esiintyi sirkuksissa ja myös itsenäisesti seisoen käsillään kolmen olutpullon päällä ja laulaen tässä asennossa ooppera-aarioita. Erityisen tunnettu hän oli hammasvoimistaan. Huttunen kiskoi kokonaisia linja-autoja vahvalla purukalustollaan. Huttunen kirjoitti omaelämäkertansa, mutta arveli tarvitsevansa stilisointiapua ja pyysi Haanpäätä tähän työhön. Haanpään päiväkirjan mukaan kirjailija vastasi pyyntöön myöntävästi 21.2.1945, luki tekstin 23.-24.2.1945 ja ilmoitti 25.2.1945, että haluaa tekijänpalkkiosta 90 prosenttia. Huttunen palautti sopimuksen 9.3.1945, ja Haanpää aloitti kirjoitusprosessin 10.3.1945. (Hurja. Pentti…
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaimiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

Novelleja. Käsikirjoituksia tammi-maaliskuu 1950
subject: pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
subject: lakot
subject: väkivalta
subject: ydinaseet
subject: hyväntekeväisyys
subject: modernisaatio
description: Digitoitu dokumentti on kirjoitettu poikittain tilikirjaan, jossa on sinisiä ja punaisia sarakkeita. Haanpää on tehnyt sivuista nipun, joka ei ole kokonaan järjestyksessä. Tekstissä on sanankorjauksia ja lyhyitä kappaleita on pyyhitty yli. Dokumentti sisältää neljän novellin käsikirjoitukset. Novelli Topias Aatsingin kapina kertoo Topiaksesta, joka seuraa lakkolaisten marssia. Topias ajattelee olevansa sivullinen, mutta joutuu silti lakkolaisten ohella poliisin väkivallan kohteeksi. Novellissa viitataan suoraan elokuussa 1949 tapahtuneeseen Kemin Lautiosaaren lakkomarssiin, jonka poliisit tukahduttivat väkivaltaisesti ja jossa kuoli kaksi lakkoilijaa. Novelli on Haanpään suorimpia poliittisia kannanottoja, joskin se on verhottu hänelle ominaiseen ironiaan. Periaatteellinen kysymys onkin siinä, voiko suurissa tapahtumissa olla sivullinen. Laajuus 11 sivua Kirjoituspaikka ja -aika ei ole tiedossa Ilmestynyt ensimmäisen kerran julkaisussa Vappu: Demokratian vappujulkaisu (1950). Sisältyy teokseen Kootut teokset 7 (Otava 1989). Novellissa Kiveä ja kukkia kaksi herrasmiestä keskustelee hautausmaan penkillä sodan välttämättömyydestä ja sen mahdollisuudesta ydinaseiden aikakaudella. Toinen miehistä näkee sodan olevan ihmisen luonnossa, toinen esittää rauhanohjelman sodasta sotaa vastaan, aseiden vääntämisestä sotahullujen käsistä. Laajuus 6 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 31.3.1950 Julkaistu teoksessa Kootut teokset 8 (Otava 1989). Hyväntekeväisyyttä kertoo liikemies Hyvöläisestä, joka kohtaa tiellä raahustavan vanhan ukon. Hyvöläinen ottaa ukon rattailleen ja yhdessä he kiertävät taloja. Hyvöläinen huijaa taloista rahaa tekaistulla tarinalla ukon kurjaan kohtaloon vedoten. Kyllästyttyään puuhaan Hyvöläinen lähettää ukon tiehensä ja pitää saadut rahat ja toteaa vielä, että oikeastaan hänen olisi pitänyt vaatia ukolta ruoka- ja kyytirahaa. Tekstissä ei ole otsikkoa ja se katkeaa kesken virkkeen lähellä loppua. Vihkossa ei ole julkaistun novellin viimeistä virkettä. …
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

Päiväkirja Kiinan matkalta huhti-kesäkuu 1953 Muistiinmerkintöjä vuosilta 1953-1955
subject: kulttuurimatkailu
subject: päiväkirjat
subject: muistiinpanot
subject: Kiina
subject: Peking
description: Digitoitu dokumentti sisältää kaksi oranssikantista ruudullista taskulehtiötä, joissa on numerot 1 ja 2 pienillä lapuilla etukannessa, näiden lisäksi vihkojen välissä on irrallinen keskikokoinen ruutuliuska sekä numerolla 3 merkitty keskikokoinen kiinalainen muistivihko. Dokumentti sisältää Haanpään päiväkirjaa suomalaisen kulttuurivaltuuskunnan Kiinan-matkalta vuonna 1953 sekä sekalaisia muistiinpanoja vuosilta 1954 ja 1955. Matkapäiväkirjamerkintöihin pohjautuen Esko Viirret on toimittanut teoksen Kiinalaiset jutut ja Kiinan-matkan päiväkirja (Otava 2001). Tässä teoksessa on myös Haanpään matkan varrelta perheelleen lähettämiä kirjeitä ja postikortteja. Ensimmäinen lehtiö sisältää mm. Suomi-Kiina-Seuran, Erkki Tantun ja Tuure Lehénin puhelinnumerot. Tanttu oli Otavan taiteilija ja Haanpään kirjojen kansikuvien tekijä, jonka luona Haanpää vieraili Kiinan matkaa edeltävänä iltana. Vierailusta syntyi legenda, jonka mukaan Haanpää olisi lähtenyt matkalle mukanaan alkon paperikassi, jossa kalossit ja kaksi pulloa jaloviinaa. Lehén oli Suomen kommunistisen puolueen pääideologi ja kustantamo Kansankulttuurin johtaja. Vihkossa on merkintöjä ruoka-ajoista Kiinassa sekä delegaation jäsenten puhelinnumeroja hotellissa. Päiväkirja alkaa päiväämättömällä muistivetäisyllä, joka on jatkoa lopussa olevalle muistiinpanon alulle. Varsinaiset merkinnät alkavat lentokoneen noustua ilmaan Seutulasta kohti Leningradia. Lehtiön loppupuolella on kiinalaisia kirjoitusmerkkejä ja lyhyitä muistiinpanoja liittyen käytännön asioihin matkan aikana. Laajuus 93 tekstisivua Kirjoituspaikka ja -aika 17.4.-11.5.1953 Vihkojen välissä digitoiduilla irrallisilla paperiliuskoilla on merkintöjä liittyen matkaan ja joihinkin novelliaiheisiin. Laajuus kaksi sivua Toisen lehtiön alussa on kiinalaisia kirjoitusmerkkejä ja merkintä shanghailaisesta näyttelijättärestä. Laajuus 74 sivua. Kirjoitusaika 12.5.-27.5.1953 Kolmas muistiinpanovihko on vihreään sidottu viivoitettu muistikirja, jonka kannessa on kiinal…
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

Jauhot. Osa käsikirjoituksesta heinä-elokuu 1949 Kultakesä. Käsikirjoitus vuodelta 1949
subject: pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
subject: katovuodet
subject: kultakuume
subject: hätäapu
subject: lappi
description: Digitoitu dokumentti on kirjoitettu tekijän itse leikkaamille valkoisille huokoisille pienehköille paperiliuskoille, alussa teksti on kirjoitettu kosmoskynällä, lopussa lyijykynällä. Tekstissä on pyyhitty yli muutamia sanoja ja virkkeitä. Dokumentti sisältää seitsemän katkelmaa romaanin Jauhot käsikirjoituksesta sekä novellin Kultakesä käsikirjoituksen. Romaanissa Jauhot Jaako Kortteinen ja Juhani Lunki keittävät pontikkaa hätäapujauhoista ja juopottelevat. Kun Rämeen Mari joutuu lähtemään kasterahan puutteessa tyhjin toimin pappilasta, kirkkoherra Borgh saa idean ottaa korvauksen toimituksistaan hätäapujauhoina. Veija Kataja kunnanmiehenä pidättää kirkon korvaukset palkkajauhoista. Kun hän tuo yhtä pussukoista pappilaan, siellä kerjäämässä ollut Pöllön Riita kuulee papin käskevän renkiään viemään jauhot hevosensa appeeksi. Riita menee Polson kauppaan ja levittelee siellä uutista, kuinka pappilan Mustan kyljet kiiltävät sen saadessa köyhille tarkoitettuja jauhoja. Kirkkoherra haastaa juorun alullepanijat Riitan ja Rämeen Marin syyskäräjille herjauksesta ja kunnianloukkauksesta. Mari kulkee kirkolle Golgatan tietään kauniina syyspäivänä lautamiehen tuotua kanteen mökkiin. Arkana korven asukkina Mari on ensin aikonut olla menemättä, mutta lautamies on sanonut lain kouran noutavan omansa pois. Käräjäpaikkana toimii Polson kauppakartano. Oikeudenkäynnissä Mari ja Riita ovat avuttomina vastaamassa ilman asianajajaa. Riita saa yllyttäjänä yhdeksän kuukautta, säestäjä Mari puoli vuotta. Kertoja siirtää lopuksi näkökulman yleistävälle tasolle. Kuvernöörin suuri ajatus, hätäapujauhot, jatkavat vaikutustaan vuosikymmenten päähän. Marin kokemusten takia hänen pojastaan tulee Kairanmaan ensimmäisiä sosialisteja, ja hän kaatuu sisällissodassa 1918. Myös Marin vankilassa syntyneestä pojasta tulee työväenliikkeen mies, joka usein palaa vankilaan. Äitinsä ei voi ymmärtää sitä, kun poika ei ole murhannut tahi varastanut. Laajuus 18 + 12 + 13 + 14 + 29 + 10 + 21 sivua Kirjoituspaikka…
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

Kiinalaiset jutut. Osa käsikirjoituksesta heinäkuu 1953- toukokuu 1954
subject: kulttuurimatkailu
subject: valtuuskunnat
subject: Kiina
subject: matkapäiväkirjat
subject: muistiinpanot
description: Digitoitu dokumentti on kirjoitettu lyijykynällä valkoisesta konekirjoituspaperista itse leikellyille liuskoille, osittain koneella kirjoitetulle matkakirjan käsikirjoitukselle, jopa konekirjoitustekstin rivinväleihin. Teksti on kirjoitettu myös jostakin lihasten ja hermoston toimintaa käsittelevästä kellertävästä monisteesta itse leikellyille liuskoille. Tekstissä on jonkin verran sanan ja korkeintaan virkkeen mittaisia ylipyyhkimisiä ja korjauksia. Liuskat ovat osittain mielivaltaisessa nipussa ja teksti katkelmallista, joten kokonaisuutta on vaikea hahmottaa. Dokumentti sisältää lukuja matkakirjasta Kiinalaiset jutut ja Kiinan matkan päiväkirja (Otava 2001). Tekstit on julkaistu teoksessa Kootut teokset 8 (Otava 1989). Suuri muuri Laajuus 11 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 8.4.1954 Teksti ei sisälly tällaisenaan matkakirjaan. Vappumarssi Pekingissä, julkaistu nimellä Vappu: Ihmisjangtse Laajuudesta ei selkoa Futseling: Monttu Laajuus 10 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 15.7.1953 Taidekoulu ja muinainen runoilija Laajuus 11 sivua Kirjoitusaika 10.4.1954 Silkkimato sisältää kaksi osaa, Lihava kehrääjä ja Kuvakudontaa Laajuus 12 sivua Kirjoitusaika 10.4.1954 Kalliobudda, julkaistu nimellä Kalliobuddha Laajuus 12 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 17.7.1953 Chi Paishi ja harakkapari Laajuus viisi sivua Klassillisesta oopperasta Laajuus yhdeksän sivua Lu Hsyn sisältää kolme osaa Elämästä, Ah Q ja Pekingiläinen talo Laajuus 12 + 17 + 6 sivua Kirjoitusaika 4.-6.5.1954
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

Kivet. Käsikirjoitus tammi-helmikuu 1941 Pilapuu. Käsikirjoitus vuodelta 1941
subject: pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
subject: puukauppa
subject: petos
subject: malminetsintä
subject: erotiikka
description: Digitoitu dokumentti on kirjoitettu Haanpään itse leikkaamille valkoisille huokoisille, pienehköille paperiliuskoille lyijykynällä. Muutamia sanan ja virkkeiden pyyhkimisiä. Dokumentti sisältää Kivet-nimisen tarinan ja novellin Pilapuu käsikirjoituksen. Kyseessä on jatko digitoituun dokumenttiin Novelleja. Käsikirjoituksia vuodelta 1940-1941. Rengit Lauri Väri ja Lötjönen näkevät Anna-Liisan kättelevän Murasta. Pilton pirtissä isäntä ja Muranen haastelevat maatalouden vaivoista. Nuoremman isännän mukaan olisi paras myydä kaikki ja muuttaa kaupungin valoihin ja iloihin. Vaikka Muranen on kosioreissulla, hän ei pidä ajatuksesta että vanhat Piltot ovat tyrkyttämässä Anna-Liisaa rintamaalle Murasen ökytaloon. Anna pyytää Lauria aittaan ja panee Amerikan arkussa olleet kivet tämän taskuun. Lauri kysyy Annalta lähteekö tämä kulkurin matkaan (viittaus tunnettuun elokuvaan ja lauluun Kulkurin valssi). Tekstistä puuttuu lopullisessa teoksessa oleva sivun mittainen katkelma, jossa on kuvattu geologi Kihnun kohtaaminen ja malminetsintäaiheen virittely. Kahden viikon päästä geologi kertoo, että Laurin kivet sisältävät kuparikiisua ja nikkelimalmia. Geologi pestaa Laurin geologisen toimikunnan palvelukseen ja Lauri saapuu takaisin Pilton pihaan. Vanha isäntä ei innostu ajatuksesta, että kaivos nousee hänen mailleen. Geologi Kihnulle selviää, että kivet ovatkin peräisin Amerikasta. Aitan vieressä oleva siirtolohkare vaikuttaa kuitenkin mielenkiintoiselta, kun sitä kumauttaa vasaralla. Lauri hyväksytään lopulta PIlton vävymieheksi. Vuosia myöhemmin Lauri ja Anna-Liisa palaavat takaisin paikkaan, josta on kasvanut kaivoskaupunki. Lauri on jopa saanut oman patsaan malmilöydöksen takia. Tekstissä ei ole otsikkoa. Tekstin tausta ja muut osat esitetty tiedostossa Novelleja. Käsikirjoituksia vuodelta 1940-1941. Aiheen pohjaa on 1930-luvulla suhteellisen lähelle Piippolaa perustettu Otanmäen kaivos ja sen yhdyskunta. Amerikkalaisen kaivostyön kurjuus voi osaltaan olla sukutradition muist…
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

Jauhot. Osa käsikirjoituksesta heinä-elokuu 1948 Novelleja. Käsikirjoituksia syys-lokakuu 1948 Apuraha-anomus syyskuu 1948
subject: pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
subject: katovuodet
subject: huutolaisuus
subject: kullankaivuu
subject: armeija
description: Digitoitu dokumentti on ruskeakantinen pieni ruutulehtiö, joka on kirjoitettu lyijykynällä. Dokumentti sisältää kolme katkelmaa romaanin Jauhot käsikirjoituksesta ja neljän novellin käsikirjoitukset. Tekstissä on paljon sanankorjauksia ja muutaman rivin ylipyyhkimisiä. Kaunokirjallisten tekstien välissä on apuraha-anomus Alfred Kordelinin säätiölle 3.9.1948. Tekijä ei ilmaise summaa, vaan pyytää sitä, mitä tuolloin jaetaan. Apurahalla on tarkoitus tehdä isompaa kaunokirjallista työtä varten kotimainen matka (todennäköisesti Kainuuseen Jauhojen takia). Aikaisemmin saamansa 15 000 markan apurahan pontimeksi Haanpää ylpeänä viittaa julkaisseensa kolme teosta: Yhdeksän miehen saappaat (1945), Jutut (1946) ja Heta Rahko korkeassa iässä (1947). Otsikolla Jauhot nimetyssä katkelmassa Juhani Lunki palaa tyhjin toimin kirkolta, jossa hän on yrittänyt ostaa kauppias Polsolta jauhoja. Hinta on ollut liian kova. Suolakalansa hän on vaihtanut tupakkaan. Teksti alkaa kesken sanan "Täten Juhani Lunki tyytyi tekemään loppu/puolen jauhonetsintämatkaansa vain ajatuksissaan". Juhani on nähnyt Kurtin kuivattamia pettulevyjä, mutta kertoja vakuuttaa ironisesti sen ajan olevan ohi, jolloin nälkämaan kansa on vain petun, oljen ja jäkälän varassa. Kunnanesimies Veija Kataja kirjoittaa anomuksen kuvernöörille hätäavun saamiseksi. Kuvernööri saa kyllä kirjeen, mutta päättääkin antaa avun jauhoina. Niistä lähtee nälkä ilman välikäsiä ja ne uusintavat työvoiman. Jauhoista löytyvä navanalushuumori on osa Haanpään ehdottoman materialistista maailmankatsomusta: elämä on vain aineen muodonmuutoksia. Kolmenkymmenen reen jono Kairan rahdinajajia lähtee nousemaan meren rannalta kuvernöörikaupungista kohti nälkämaita lastinaan nuo maagiset jauhosäkit. Teksti päättyy lauseeseen "missä asiat järjestettiin näköjään niin hulttiomaisesti.." Laajuus 8 + 14 + 11 sivua Kirjoitusaika 23.7. ja 6.8.1948, kolmannen katkelman päiväyksestä ei ole tietoa, koska teksti katkeaa kesken Jauhot ilmestyi vuonna 1949 (Otav…
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

Muistiinmerkintöjä. Toukokuu 1940 Sallimuksen sormi. Käsikirjoitus kesäkuu 1940 Korpisotaa. Osa käsikirjoituksesta kesä-heinäkuu 1940
subject: pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
subject: talvisota
subject: sodankäynti
subject: pakkanen
subject: kuolema
description: Digitoitu dokumentti on vihreäkantinen ruudullinen taskulehtiö, joka on kirjoitettu lyijykynällä, korjaukset on osin tehty kosmoskynällä. Dokumentti sisältää muistiinpanoja, novellin Sallimuksen sormi käsikirjoituksen ja osan romaanin Korpisotaa käsikirjoituksesta. Sotaromaanissa on muutaman rivin suttauksia, yleensä vain sana korvattu toisella. Viimeisellä sivulla ylösalaisin käännettynä pari lyhyttä lisäystä. Takakannen kääntöpuolella on Aili Haanpään päiväämätön kirjelappu, lähetelappu paketista, jossa oli pakkaskintaat ja uusi piippu. Lehtiön alussa on Haanpään muistiinpanoja talvisodan kokemuksista. Näitä ei ole julkaistu koosteessa Hurja. Pentti Haanpään muistiinmerkinnät 1940-1954 (Into 2016), jossa on kirjailijan muut talvisotaan liittyvät muistiinpanot. Laajuus 19 sivua. Kirjoituspaikka ja -aika Kuusamo 17.5.1940 Novellissa Sallimuksen sormi talvisodan kuolemanväsynyt komppania majoittuu kirkkoon. Majapaikka sisältää symbolisia ja metaforisia merkityksiä. Se on kummitusmainen, mutta silti ihmisten hirsihuone, ei niinkään Herranhuone. Kirkko tuntuu kodikkaalta, mutta siellä pitäisi myös julistaa rauhaa, eikä kirkon tulisi osallistua sotapropagandaan. Nyt siellä nukutaan, vaikka ennen sekin oli synti. Tulee hälytys, ilman herrat (ei Taivaan herrat) ovat liikkeellä. Sota on valistanut kasvonsa, ei Herra. Haanpäälaiseen tapaan katse on matalalla, ei sotaherrojen karttojen ja strategisten laskelmien äärellä. Nimimotiivin mukaan sallimuksen sormi on kirjoittanut, ettei se salli yhtäaikaa "maineikasta sotaa ja mahtavia kirkkoja". On selvää, ettei tällaista iskua farisealaista sotauhoa vastaan keskellä talvisotaa voitu julkaistu muualla kuin Vapaa-ajattelija-lehdessä. Laajuus 8 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Pulkkila 13.6.1940 Ilmestynyt julkaisussa Vapaa-ajattelija (1/1940), sisältyy teokseen Kootut teokset 6 (Otava 1989). Romaanista Korpisotaa on vihkossa yhdeksän katkelmaa. Tekstin otsikkona on "Sotakuvausta (maailmaa varten alottaen 18.6.40)". Toisen katkelman …
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

Nykyaikaa. Osa käsikirjoituksesta elo-marraskuu 1941 Kirje marraskuu 1941
subject: pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
subject: jatkosota
subject: sankarivainaja
subject: uskottomuus
subject: lotat
description: Digitoitu dokumentti on ruskehtava ruudullinen taskulehtiö, joka on kirjoitettu sekä lyijy- että kosmoskynällä. Lehtiö sisältää novellien käsikirjoituksia kokoelmasta Nykyaikaa (Otava 1942). Novellissa Vanki hevoskersantti Tannertöminä odottaa levottomana lauttaa viemään asevelvolliset ja hevoset järven yli. Moottorivene tuo lotjaa, jossa on venäläisiä sotavankeja. Kun haavoittunutta vankia kannetaan maihin, tämä ryntää nuotion luokse lämmittelemään. Toinen kantajista suuttuu, mutta toinen ihailee vangin uskallusta ja tarjoaa tälle tupakan. Katkelma alkaa kesken tekstin. Laajuus kahdeksan sivua Kirjoituspaikka ja -aika Lonkka 8.8.1941 Sisältyy teokseen Kootut teokset 6 (Otava 1989). Novelli Miina ja helvetinkone kuvaa asemasodan arkea miehitetyssä Karjalassa. Sotamies näkee toisen sotilaan viikatteen osuvan kesken heinänteon miinaan, eikä miehestä jää mitään jäljelle. Hän oivaltaa silloin, ettei mitään rauhaa ole, se on vain näennäistä. Bunkkerissa sotamies kuulee tikitystä epäillen vihollisen asettaneen helvetinkoneen, jonka kellolaite tikittää. Hän ryntää ulos, kunnes muistaa kuulleensa tuon äänen ennenkin. Kyseessä oli vain hyönteinen, seinäseppä, jota kutsutaan kuolemankelloksi. Laajuus 12 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Lonkka 15.8.1941 Julkaistu ensimmäisen kerran Seurassa (41/1941). Sisältyy teokseen Kootut teokset 6 (Otava 1989). Novellissa Syysilta teltassa sotamiehet tappavat aikaa kosteassa teltassa hiirien seassa. Miehet profetoivat sodan loppumista ja kirjuri suunnittelee omatekoista kunniamerkkiä, Lonkan ristiä, mutta asetoverit muistuttavat paljon yleisemmästä rististä niille, jotka ovat päässeet perille sankarivainajan hautaan. Miehet keksivät vaihtoehtoisia tapoja keittää kahvit. Kahvi virkistää profetoimaan, että sota loppuu pian, mutta niin on ennustettu usein ennenkin. Sotamies miettii, että rauhan työhön ei tahdo löytyä polttoainetta, mutta ihmisten tappamiseen kyllä säästelemättä. Laajuus 9 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Lonkka 12.9.1941 Julkais…
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

Korsussa. Käsikirjoitus helmikuu 1942
subject: pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
subject: asemasota
subject: sotakirjallisuus
subject: yksitoikkoisuus
description: Digitoitu dokumentti on oranssinvärinen taskulehtiö (KK Oy), jossa joillakin sivuilla on punakynällä pelimerkintöjä. Dokumentti sisältää novellin Korsussa käsikirjoituksen. Korsussa on kodikasta. Nurkassa jatkuu ikuinen korttipeli ja ulkoa kuuluu kaukainen konekiväärin nakutus kuin ompelukoneesta. Salamasodasta ei ole enää tietokaaan. Ihmiskunnan ylle ahkeroidaan jotakin uutta. Sotamies Lohna jykertää kirjettä vaimolleen, mutta ei saa mitään aikaan, kun ei ole mitään uutta kerrottavaa. Sairaslomalla kotona Lohnaa piikiteltiin siitä, että hän pakoilee sotaa, mutta Lohna vastasi, että seuraavaksi rintamalle viedäänkin neidit ja vanhat miehet miinanpolkijoiksi. Lottakanttiinissa juodaan mustaa kahvin korviketta ja suulas vanhempi nainen toivoo, ettei sota kestäisi niin kauan kuin ensimmäinen maailmansota. Lohna vaipuu uneen ja hänet herätetään vartiota varten. Taas taustalla naksuttaa kaukainen konekivääri. Laajuus 15 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Lonkka 23.2.1942 Novelli on julkaistu kokoelmassa Nykyaikaa (Otava 1942), sisältyy teokseen Kootut teokset 6 (Otava 1989).
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

Kiinalaiset jutut. Osa käsikirjoituksesta touko-heinäkuu 1954
subject: matkakirja
subject: reportaasi
subject: Kiina
subject: kommunismi
subject: vallankumous
description: Digitoitu dokumentti on kirjoitettu Arvi Karisto Oy:n taskulehtiölle (AaKoy 112). Tekstissä on jonkin verran sanan, korkeintaan virkkeen mittaisia ylipyyhkimisiä ja korjauksia ja muutamia lisäyksiä. Dokumentti sisältää lukuja matkakirjasta Kiinalaiset jutut (Otava 1954), joka sisältyy teokseen Kootut teokset 8 (Otava 1989). Lu Hsun (jatko). Alkaa kesken virkkeen "kiinalaiseksi, silloin kun se valvoi täällä kaupan vapautta, kukisteli kapinoita ja isännöi." Laajuus 10 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 7.5.1954 "Kenelle kellot soivat?". Otsikkoon viittaava John Donnen aforismin sitaatti on kirjoitettu lehtiön viimeiselle sivulle ylösalaisin. Laajuus 25 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 13.5.1954 Tekstissä ei ole otsikkoa, myöhemmin nimeksi on annettu Uutta säätyä. Lisätty keskelle virkettä "Kantohihnat juoksivat kuitenkin herkeämättä / ja kantajain laulu hymisi matalana ja pitkäveteisenä. Liikettä ja laulua - eikö se ole elämää? / Mitättömän vähäiseltä näytti multamäärä hartioilla keikkuvissa koreissa jne." Laajuus 13 riviä Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 27.5.1954 Junassa, myöhemmin nimeksi vaihdettu Juna kulkee. Laajuus 9 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 21.6.1954 Otsikoimaton katkelma, joka myöhemmin saanut nimekseen Lippu. Laajuus 2 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 22.6.1954 Otsikoimaton katkelma, joka myöhemmin saanut nimekseen Hiljaisia teitä. Laajuus 3 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 22.6.1954 Otsikoimaton katkelma, joka myöhemmin saanut nimekseen Uittojätkiä ja teetä. Laajuus 4 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 25.6.1954 Otsikoimaton katkelma, joka myöhemmin saanut nimekseen Eteläisintä. Laajuus 2 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 25.6.1954 Otsikoimaton katkelma, joka myöhemmin saanut nimekseen Sammakot ja vuori. Laajuus 5 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 25.6.1954 Otsikoimaton katkelma, joka myöhemmin saanut nimekseen Viljaa ja sen korjuuta, Matkanpää. Laajuus 3 sivua Kirjoituspaikka ja -…
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

Korpelaisen mökkipäiväkirja vuosilta 1951-1955
subject: päiväkirja
subject: muistiinpanot
subject: kalastus
subject: vierailut
description: Digitoitu dokumentti on mustakantinen keskikokoinen muistiinpanovihko. Dokumentti sisältää Haanpään päivittäismerkintöjä Pyhännän Korpelaisessa vuosina 1951-1955. Ensimmäisellä sivulla Haanpään käsialalla: Korpelaisen kirja, seuraavalla kirjoituskoneella versaalikirjaimin: KORPELAISEN MÖKKIPÄIVÄKIRJA. Merkinnät on tehty lyijykynällä, sivulla 22-23 kuulakärkikynällä. Pentti Haanpään merkintöjen jälkeen erilliselle sivulle on liimattu lappu, jossa lukee "Muistiinpanoja Elämän tieltä, Aili Haanpää". Ilmeisesti aikomuksena oli tehdä niitä lisää, mutta mukana on vain yksi lappu 27.9.1955, joka keskeytyy kesken lauseen (jatko puuttuu). Aili Haanpää toteaa pienen perheen olevan hajallaan, Elsa Oulussa Merikosken yhteiskoulussa, Isä Korpelaisessa ja hän itse Piippolan kodissa. "Mutta onpa hyvä kulkuväline Äidillä: on oma pikku Moskvitsh-auto. Sillä luistelen menemään aina kun tulee ikävä ja on aikaa ja asiaakin. Tänään tiistaina lähden Lamujärvelle Isän luo." Lapsekas ilmaisu viittaa siihen, että muistiinpanot oli tarkoitettu Elsalle. Ensimmäisellä merkintäsivulla on mökin hankintahistoria ja kuvaus rakentamisesta maarekisterinumeroa myöten. Ostettu 11.7.1950 Aarne Ahlgrenilta. Viimeinen päiväkirjamerkintä, joka on tehty 30.9.1955, on seuraava: "Pilvistä, eteläistä, eukko lähti. - 1:si siima syötteihin". Haanpää oli laskemassa pitkäsiimaa Isolla Lamujärvellä, kun matka päättyi veneen kaatumiseen ja kirjailijan hukkumiseen. Vihkon lopussa on Haanpään päivittäiset tarkat merkinnät pyydetyistä kalansaaliista painoineen grammalleen takautuvassa vuosijärjestyksessä 1955-1951. Viimeisellä sivulla on kalalajeittain saaliskalojen kokonaismäärä, esim. ahven 819 kpl jne. Tämän alla on yhteenveto Korpelaisessa vietetyistä päivista 1951-55. Laajuus noin sata sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 2.5.1951-30.9.1955 Päiväkirjaa ei ole julkaistu.
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

Novelleja. Käsikirjoituksia vuosilta 1946-1947
subject: pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
subject: petos
subject: tukkilaiset
subject: maailmankatsomus
subject: herännäisyys
subject: pula-ajat
subject: novellit
description: Digitoitu dokumentti on ruskehtavakantinen kuittivihko (Th. Wulff Oy). Teksti on kirjoitettu ensin irti repäistyjen kuittien kapeaan kantaan, sitten pitkille kuittisivuille poikittain. Kirjoitettu osin lyijy-, osin kosmoskynällä. Dokumentti on hyvin vaikeaselkoinen, lukujen alut ja loput ovat miten sattuu, kokonaisuudesta on vaikea saada selvää. Pitkillä kuittisivuilla teksti juoksee aukeamittain siten, että ylhäällä ja alhaalla kulkee eri tarina. Dokumentti sisältää kahdeksan novellia. Novellit Kämpän rakentajat ja Metsäkissan tarina ovat kokoelmasta Atomintutkija ja muita juttuja (Otava 1950), muut kokoelmasta Heta Rahko korkeassa iässä (Otava 1947). Novellissa Heta Rahko korkeassa iässä Heta Rahko potee asiakaskatoa ja jättää Nevalan kylän ja talon, missä on asunut nyt jo kuolleen Ansalan Annan kanssa. Kierrellessään ja harjoittaessaan hierojan ja kupparin tointa Heta saa eräässä kirkonkylässä vanhan muorin hoidettavakseen. Jutustellessaan muorin kanssa Heta saa idean väittää olevansa yli yhdeksänkymmenvuotias Pehkos-Pekan leski ja kotoisin Tornionjokilaaksosta Ruotsin puolelta. Heta hankkiutuu vähitellen varakkaan Pehkosen suvun tuttavaksi. Kun juhlitaan Hetan väitettyä satavuotissyntymäpäivää, ohi kulkeva nevalalainen isäntä tunnistaa Hetan ja ilmoittaa tämän oikean iän. Ensimmäinen särö Hetan huolellisesti rakentamaan identiteettiin on syntynyt. Novelli liittyy Kauneuden kirous -romaanin Ansalan Annan tarinaan. Heta on Haanpään tunnetuin muunnelma naisveijarista, pikarasta. Laajuus 24 sivua pitkiä kuittilomakkeita, teksti loppuu kesken lauseen ja jatkuu dokumentin lopussa olevilla kuitinkannoilla, joita on 50 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 10.3.1946 Sisältyy teokseen Kootut teokset 7 (Otava 1989). Sanan seurauksia on tarina mustanpörssin kauppiaasta Eetusta, joka matkustaa Järven pitäjään ruumisarkussa ja pelästyttää muut kuorma-autossa matkaavat. Kun aletaan olla kotikulmilla, Eetu sanoo arkusta kolealla äänellä: "Jokohan tuo olisi pysäysaika?". Seur…
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

"Pinnebergien" muistio vuodelta 1946
subject: päiväkirja
subject: lukeminen
subject: kirjoittaminen
subject: muistiinpanot
subject: alkoholinkäyttö
description: Digitoitu dokumentti on Liiketyöntekijäin liiton julkaisema ja Weilin & Göösin kustantama almanakka, joka on sidottu kangaskansiin. Vasemmassa yläkulmassa on ammattijärjestön logo, oikeassa alakulmassa merkintä "P. Haanpää". Vuoden 1946 almanakka on punakantinen. Aili Haanpää oli Liiketyöntekijäin liiton jäsen ollessaan Piippolan osuusmeijerikkönä ja mahdollisesti vielä toimiessaan osuuskassan hoitajanakin. Pentti Haanpää oli avustanut jutuillaan liiton Liiketyöläinen-lehteä vuodesta 1943 alkaen. Almanakka on nimetty saksalaisen kirjailijan Hans Falladan (oik. Rudolf Ditzen, 1893-1947) romaanin päähenkilön mukaan. Romaani Kleiner Mann, was nun? ilmestyi vuonna 1932 ja se suomennettiin vuonna 1937 nimellä Mikä nyt eteen, Pinneberg? Romaanissa pikkuporvari tuntee ahdistusta Weimarin ajan Saksassa työläisten ja porvariston välissä löytämättä omaa ideologiaansa. Siksi juuri Pinnebergit olivat kaikkein alttiimpia nousevalle natsismille. Vuonna 1946 Liiketyöläinen-lehti vaihtoi nimensä Liiketyöntekijäksi, mikä kuvastaa Pinneberg-mielialaa. Se, että liiketyöläiset kutsuivat itseään Pinnebergeiksi ja halusivat olla työntekijöitä, ei työläisiä, osoittaa heidän pikkuporvarillista mentaliteettiaan. Vuoden 1946 päiväkirjamerkinnät ovat almanakassa sivuilla 20-124. Haanpään kassakirja on sivuilla 194-196 ja 203-207. Haanpään tulot ja menot ovat sivuilla 206-207. Kirjanpidosta käy ilmi, että Haanpää antoi vaimolleen Ailille säännöllisesti huomattavan osan tuloistaan. Menopuolen tärkeimmät erät olivat viina ja peli. Päiväkirjamerkinnät on julkaistu teoksessa Hurja. Pentti Haanpään muistiinmerkinnät 1940-1954 (Into 2016).
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

"Pinnebergien" muistio vuodelta 1947
subject: päiväkirjat
subject: muistiinpanot
subject: lukeminen
subject: kirjoittaminen
subject: alkoholinkäyttö
description: Digitoitu dokumentti on Liiketyöntekijäin liiton julkaisema ja Weilin & Göösin kustantama almanakka, joka on sidottu kangaskansiin. Vasemmassa yläkulmassa on ammattijärjestön logo, oikeassa alakulmassa merkintä "P. Haanpää". Almanakassa on merkintöjä osin lyijy-, osin kosmoskynällä. Vuoden 1947 kirjan kannet ovat harmaat. Aili Haanpää oli Liiketyöntekijäin liiton jäsen ollessaan Piippolan osuusmeijerikkönä ja mahdollisesti vielä toimiessaan osuuskassan hoitajanakin. Pentti Haanpää oli avustanut jutuillaan liiton Liiketyöläinen-lehteä vuodesta 1943 alkaen. Almanakka on nimetty saksalaisen kirjailijan Hans Falladan (oik. Rudolf Ditzen, 1893-1947) romaanin päähenkilön mukaan. Romaani Kleiner Mann, was nun? ilmestyi vuonna 1932 ja se suomennettiin vuonna 1937 nimellä Mikä nyt eteen, Pinneberg? Romaanissa pikkuporvari tuntee ahdistusta Weimarin ajan Saksassa työläisten ja porvariston välissä löytämättä omaa ideologiaansa. Siksi juuri Pinnebergit olivat kaikkein alttiimpia nousevalle natsismille. Vuonna 1946 Liiketyöläinen-lehti vaihtoi nimensä Liiketyöntekijäksi, mikä kuvastaa Pinneberg-mielialaa. Se, että liiketyöläiset kutsuivat itseään Pinnebergeiksi ja halusivat olla työntekijöitä, ei työläisiä, osoittaa heidän pikkuporvarillista mentaliteettiaan. Almanakka sisältää lyhyitä päiväkirjamerkintöjä. Muistion henkilöosoitteissa on mainittu mm. Prof. Dr. St. Pazurkiewicz, Lodz, Polska; kirjailija (L.A) Salava, Helsinki, joka oli vanha Tulenkantajien lehden julkaisija. Almanakassa on päiväkirjamerkintöjä sivuilla 20-124, kassakirjaa sivuilla 194-203 ja tulot ja menot sivuilla 206-207. Almanakkamerkinnät on julkaistu teoksessa Hurja. Pentti Haanpään muistiinmerkinnät 1940-1954 (Into 2016).
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

"Pinnebergien" muistio vuodelta 1945
subject: päiväkirjat
subject: muistiinpanot
subject: lukeminen
subject: kirjoittaminen
subject: alkoholinkäyttö
description: Digitoitu dokumentti on Liiketyöntekijäin liiton julkaisema ja Weilin & Göösin kustantama almanakka, joka on sidottu kangaskansiin. Vasemmassa yläkulmassa on ammattijärjestön logo, oikeassa alakulmassa merkintä "P. Haanpää". Almanakassa on merkintöjä osin lyijy-, osin kosmoskynällä. Vuoden 1945 kirjan kannet ovat karmosiininpunaiset. Aili Haanpää oli Liiketyöntekijäin liiton jäsen ollessaan Piippolan osuusmeijerikkönä ja mahdollisesti vielä toimiessaan osuuskassan hoitajanakin. Pentti Haanpää oli avustanut jutuillaan liiton Liiketyöläinen-lehteä vuodesta 1943 alkaen. Almanakka on nimetty saksalaisen kirjailijan Hans Falladan (oik. Rudolf Ditzen, 1893-1947) romaanin päähenkilön mukaan. Romaani Kleiner Mann, was nun? ilmestyi vuonna 1932 ja se suomennettiin vuonna 1937 nimellä Mikä nyt eteen, Pinneberg? Romaanissa pikkuporvari tuntee ahdistusta Weimarin ajan Saksassa työläisten ja porvariston välissä löytämättä omaa ideologiaansa. Siksi juuri Pinnebergit olivat kaikkein alttiimpia nousevalle natsismille. Vuonna 1946 Liiketyöläinen-lehti vaihtoi nimensä Liiketyöntekijäksi, mikä kuvastaa Pinneberg-mielialaa. Se, että liiketyöläiset kutsuivat itseään Pinnebergeiksi ja halusivat olla työntekijöitä, ei työläisiä, osoittaa heidän pikkuporvarillista mentaliteettiaan. Almanakka sisältää lyhyitä päiväkirjamerkintöjä valmiisiin päivämääriin. Muistion henkilöosoitteissa on mainittu mm. Turtiainen (Arvo; Kiilan puheenjohtaja); Huttunen, Oulu (hammastaiteilija, jonka romaanin Sirkussankari Haanpää editoi), Vala (Erkki; Tulenkantajat lehden päätoimittaja 1930-luvulla ja Haanpään romaanin Isännät ja isäntien varjot kustantaja). Almanakassa on päiväkirjamerkintöjä sivuilla 20-124, kassakirjaa sivuilla 183-197 ja 200-201 sekä tulot ja menot sivulla 202. Almanakkamerkinnät on julkaistu teoksessa Hurja. Pentti Haanpään muistiinmerkinnät 1940-1954 (Into).
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

"Pinnebergien" muistio vuodelta 1948
subject: päiväkirjat
subject: muistiinpanot
subject: lukeminen
subject: kirjoittaminen
subject: alkoholinkäyttö
description: Digitoitu dokumentti on Liiketyöntekijäin liiton julkaisema ja Weilin & Göösin kustantama almanakka, joka on sidottu kangaskansiin. Vasemmassa yläkulmassa on ammattijärjestön logo, oikeassa alakulmassa merkintä "P. Haanpää". Almanakassa on merkintöjä osin lyijy-, osin kosmoskynällä. Vuoden 1948 kirjan kannet ovat punaiset. Aili Haanpää oli Liiketyöntekijäin liiton jäsen ollessaan Piippolan osuusmeijerikkönä ja mahdollisesti vielä toimiessaan osuuskassan hoitajanakin. Pentti Haanpää oli avustanut jutuillaan liiton Liiketyöläinen-lehteä vuodesta 1943 alkaen. Almanakka on nimetty saksalaisen kirjailijan Hans Falladan (oik. Rudolf Ditzen, 1893-1947) romaanin päähenkilön mukaan. Romaani Kleiner Mann, was nun? ilmestyi vuonna 1932 ja se suomennettiin vuonna 1937 nimellä Mikä nyt eteen, Pinneberg? Romaanissa pikkuporvari tuntee ahdistusta Weimarin ajan Saksassa työläisten ja porvariston välissä löytämättä omaa ideologiaansa. Siksi juuri Pinnebergit olivat kaikkein alttiimpia nousevalle natsismille. Vuonna 1946 Liiketyöläinen-lehti vaihtoi nimensä Liiketyöntekijäksi, mikä kuvastaa Pinneberg-mielialaa. Se, että liiketyöläiset kutsuivat itseään Pinnebergeiksi ja halusivat olla työntekijöitä, ei työläisiä, osoittaa heidän pikkuporvarillista mentaliteettiaan. Almanakka sisältää päiväkirjaa sivuilla 19-123, kassakirjaa sivuilla 190-201 ja tulot ja menot sivuilla 202-203. Almanakkamerkinnät on julkaistu teoksessa Hurja. Pentti Haanpään muistiinmerkinnät 1940-1954 (Into 2015).
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

Huutokosken rautaruukki
subject: Joroinen
subject: Huutokoski
subject: rautaruukit
subject: paikallishistoria
subject: 1800-luvun historia
description: Huutokosken rautaruukki 1858-1877. Irene Ikonen. Esitelmä Joroisten kirjaston luentosarjassa 13.10.2013.
creator: Ikonen, Irene
rights: Tekijänoikeuden aineistoon omistaa Irenen Ikonen ©
format: Teksti/PDF
language: fi

Lintujen kyniminen
subject: valokuvat
subject: Lapinlahti
subject: Liponsaari
subject: riistalinnut
subject: kyniminen
subject: 1910-luku
subject: henkilöt
subject: Ryynänen, Maikki
subject: Mikkonen, Anni
description: Maikki Ryynänen (vas.) ja Anni Mikkonen lintuja ”lokkaamassa” Lapinlahdella Liponsaaressa n. vuonna 1910. Aineiston luovuttaja: Mirja Lehikoinen
publisher: Lapinlahden kunnankirjasto
date: 1910-luku
rights: Vapaa käyttöoikeus. Lähde mainittava.
format: Kuva/JPEG

Kansalaissodan vainajien muistopatsas Varpaisjärven kirkon edustalla
subject: valokuvat
subject: Lapinlahti
subject: Varpaisjärvi
subject: sisällissodat
subject: kansalaissota
subject: muistomerkit
subject: kirkot
subject: 1921
description: Kansalaissodan sankarivainajien muistopatsaan paljastus Varpaisjärven hautausmaalla 14.8.1921. Sodassa kaatui Suomen sotasurmat -tiedoston mukaan kolme varpaisjärveläistä. Aineiston luovuttaja: Mirja Lehikoinen
publisher: Lapinlahden kunnankirjasto
date: 14.8.1921
rights: Vapaa käyttöoikeus. Lähde mainittava.
format: Kuva/JPEG

Lapinlahden kirkkoherran pappila
subject: valokuvat
subject: Lapinlahti
subject: rakennukset
subject: pappilat
subject: seurakunnat
subject: 1930-luku
description: Kirkkoherran pappila vuodelta 1886. Rakennus myytiin v. 1963 pois siirrettäväksi. Tilalle valmistui uusi pappila, jonka nyt omistaa Lapinlahden kunta. Tällä hetkellä siellä toimii Rovastilan päiväkoti ja esiopetus. Aineiston luovuttaja: Raija Härkönen
publisher: Lapinlahden kunnankirjasto
date: 1930-luku
rights: Vapaa käyttöoikeus. Lähde mainittava.
format: Kuva/JPEG

Juhlat Honkaniemessä
subject: valokuvat
subject: rakennukset
subject: tapahtumat
subject: juhlat
subject: Lapinlahti
subject: Honkaniemi
subject: 1920-1930-luku
subject: henkilöt
subject: Ollikainen, Klaes
subject: Ollikainen, Hanna
description: Juhat Honkaniemessä Lapinlahden Ollikkalan kylässä. Kuva on otettu Honkaniemen päärakennuksen edessä arviolta 1920-1930-luvulla. Eturivissä istuu kolmantena oikealta talon isäntä Klaes Ollikainen. Hänen vieressään ensimmäisenä oikealta emäntä Hanna Ollikainen ja heidän välissään isännän polvella istuu todennäköisesti heidän tyttärensä. Aineiston luovuttaja: Pertti Ollikainen
publisher: Lapinlahden kunnankirjasto
date: 1920-1930-luku
rights: Vapaa käyttöoikeus. Lähde mainittava.
format: Kuva/JPEG

Heinänteossa Lahdenperällä
subject: valokuvat
subject: Lapinlahti
subject: Lahdenperä
subject: heinänteko
subject: 1960-luku
description: Heinäntekoa Lahdenperällä 1960-luvulla. Heinät kepitettiin seipäille hangoilla ja heinäpelto haravoitiin heinäharavilla, jotta heinät tulivat tarkasti otettua talteen. Taustalla Lautalampi ja itäsuomalaista karjaa eli kyyttöjä.
publisher: Lapinlahden kunnankirjasto
date: 1960
rights: Vapaa käyttöoikeus. Lähde mainittava.
format: Kuva/JPEG