Keitele
valokuvat
lammas
1960-luku
Paananen, Wellamo
Eläinlääkäri T. Särkilahden lampaita Hiekan uudessa lampolassa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 15.11.1968.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
navetat
1930-luku
Lampi. Keitele, Hamula. Navettarakennus, jonka matalampi osa valmistunut 1935.
Kosunen, Liisa
Peiponen, Sinikka
aitat
1800-luku
Lampila. Keitele, Hamula. Päärakennusta vastapäätä sijoittuva aittarivi. Vanhat rakennukset ajoittuvat 1800-luvun loppupuolelle.
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teos on osa bwl-sarjaa (=Black and White Landscape, osa 7/13). Teos on muodoltaan osittain haitarikirja, ja sisältää alkuperäiskielisiä ja saksaksi käännettyjä runoja sekä kaksi valokuvapaperille (Fuji Crystal Archive Paper) tulostettua, haitarimaisesti avautuvaa maisemavalokuvaa. Uniikkiteos.
Kreiser, Constanze
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
museoesineet
Honkajoki
Länget (4_61 Honkajoki, Kirkonkylä). Honkajoen museon esine nro 61. Puusta veistämällä valmistettu, koristeellisesti maalattu. Pohja keltainen, siinä punaisia ja sinisiä kiehkuroita. Längen päät leikkauksin koristellut. Vetonuoria varten metallirenkaat.
Heikkilä, Juhani
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
Länget (4_62 Honkajoki, Kirkonkylä). Honkajoen museon esine nro 62. Tehty puusta, punaiseksi maalatut. Längen reunassa sininen raita, päällä mustia ja keltaisia kuvioita.
Länget eli ränget (4_54 Honkajoki, Kirkonkylä). Honkajoen museon esine nro 54. Puusta tehdyt, hyvin kauniisti leikkauksin ja maalauksin koristellut. Länkien yläosa punaiseksi, alaosa vihreäksi maalattu, yläosan leikkaukset vihreällä, alaosan punaisella maalatut. Länget tehty ehkä 1860-luvulla.
Heikkilä Juhani
Lankamaa - elävä kylä - Saloseudun kukka
kylät
92.845 (ykl)
Muurikainen, Martti
Keuruun kaupunginkirjasto
Joensuu
kirjastot
lainaustoiminta
Joensuun kaupunginkirjaston kirjan irrallinen lankeamispäiväkuitti = eräpäiväkuitti, jossa ensimmäinen eräpäivä on ollut 1.5.1922.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 02: KIRJASTOTOIMI
Varsinais-Suomi
Raisio
1950-luku
myymälät
kaupat
Lankisen kauppa avattiin Raision Säästöpankin uuden toimitalon päädyssä vuonna 1957. Kaupan toiminta päättyi vuonna 1971.
Rämänen, Matti
metsänhoito
1970-luku
Metsänhoidonneuvojat Tapani Tapiainen (oik.) ja Eero Korpela tekemässä lannoitussuunnitelmaa agrologi Yrjö Vuorelalle (vas.) Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 17.2.1972.
Länsi-Suomen opisto - 114 vuotta suomalaista kansansivistystä
Länsi-Suomen opisto
kansanopistot
Huittinen
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2006
Malinen, Sami
Länsi-Suomen opisto - Vanhin suomenkielinen kansanopisto 100-vuotias
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1992
Mikola, Tapani
Morgamoja
Miessijoki
kullankaivu
kullanhuuhdonta
1940-luku
Niilo Ranttila kertoo Lemmenjoen kullan löytymisestä syyskuussa 1945 ja sitä seuranneesta kultaryntäyksen tapahtumista. Lemmenjoen kultaryntäys ajoittui vuosille 1948-1950 ja parhaimmillaan kultaa oli kaivamassa jopa 200 henkeä. Monet olivat varustautuneet heikosti ja joutuivat lähtemään vähin äänin takaisin. Niilo pärjäsi hyvin kesätienesteillä, eikä hänen tarvinnut talvisin tehdä töitä. Elämä kultakentillä muistutti välillä villin lännen meininkiä ja Niilollakin oli varuilta mauseri tyynyn alla. Haastattelu sisältyy kaksiosaiseen radio-ohjelmaan, joka tehtiin Lemmenjoen 40 -vuotisen kullankaivuun kunniaksi.
Ranttila, Niilo
Partanen, Seppo J.
Timonen, Martti
Lapinlahti
rakennukset
pappilat
seurakunnat
Kirkkoherran pappila vuodelta 1886. Rakennus myytiin v. 1963 pois siirrettäväksi. Tilalle valmistui uusi pappila, jonka nyt omistaa Lapinlahden kunta. Tällä hetkellä siellä toimii Rovastilan päiväkoti ja esiopetus. Aineiston luovuttaja: Raija Härkönen
Lapinlahden kunnankirjasto
Lappala. Keitele, Sulkavanjärvi. Vuonna 1946 rakennettu luhtiaitta. Rakennus on tehty kesällä 1946 entisen tallin, heinäladon ja meijerihuoneen paikalle. Aitassa on kuusi aittahuonetta. Alakerrassa oli ennen vaateaitta, ruoka-aitta sekä jauhoaitta. Yläkerrassa kaksi vaateaittaa sekä nukkuma-aitta.
asuinrakennukset
1900-luku
Lappala. Keitele, Sulkavanjärvi. Lappala ns. Lappanen on kantatila, josta on lohkottu mm. Järventauksen tila. Vanha päärakennus on rakennettu vuonna 1900.
talvisota
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2002
Waahtera, Liisa
Lapsenpiika
lehdissä julkaistut kertomukset
Keski-Suomi-lehdessä 1887 ilmestynyt Minna Canthin kertomus.
Minna Canth
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Lapset isän muistomerkin laatii : professori Aimo Sakarin pitämä Murtomäen suvun muistomerkin paljastuspuhe
Sakari, Aimo
Menesjärvi
Kangasniemi, Ville
katekeetat
saamen kieli
inarinsaame
Ensimmäisessä koulupaikassa Menesjärvellä puhuttiin suomea, myös lapset osasivat suomen kielen. Seuraavassa koulupaikassa lapset puhuivat inarinsaamea, tunturisaamea ei Inarissa tuolloin puhuttu. Vanhemmat lapset toimivat tulkkeina opettajan ja oppilaiden välillä. Lapset opettivat opettajalle saamen kielen.
Lehtola, Laura Leonoora
Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistys
näyttelyt
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1979
Huittisten Joulu
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2005
Laitila, Simo
Pakkala, Teuvo
Kirjastot.fi
lapset
kirkot
Lapsia kirkon portailla 1968(?) Edessä vasemmalta Aino Ruutinen, Terttu Tenhunen ja Pirjo Jääskeläinen (Stranius).
Lapsia Kirkonkylän uuden koulun takapihalla
pihat
kansakoulu
piharakennukset
Kirkonkylän uusi koulu otettiin käyttöön tammikuussa 1951, joten kuva on otettu 1950-luvulla. Kuvassa lapset ovat koulun takapihalla. Taustalla näkyy halkoliiteri. Edessä ovat Tuulikki Nikkanen (vas.), Anja Kuusimurto, Ulla Piirola, Leena Bäckman, Liisa Rautalainen ja Hilkka Ahola. Keskellä ovat Seppo Saarinen (vas.), Markku Arrama, kenties Raija Skinnari, Mikko Vuorinen ja Eira Mäkelä. Takana istuvat Tapio Hämäläinen (vas.), Arto Oksa ja kenties Pentti Perttilä.
Pukkilan kunnankirjasto
Lapsia lukemassa Turun kaupunginkirjaston lukusalissa
Turku
kirjastorakennukset
Lapsia lukemassa Turun kaupunginkirjaston lukusalissa n. 1903-1914. Tuona aikan lasten lukusali sijaitsi rakennuksen Linnankadun puoleisessa kulmassa. 1914 uudistusten jälkeen lasten lukusali siirrettiin Rantakadun puoleiseen kulmaukseen.
Turun kaupunginkirjasto
ihmiset
Ensimmäisessä kuvassa ovat Esko Seppälä (vas.), Martti Kuosa, Risto Sihlman ja Åke Forsström. Toisessa kuvassa ovat William Greijula (vas. takana), Liisa Kareoja, Tyyne Greijula, Eila Seppälä (vas. edessä) ja Anneli Seppälä. Kuvat on otettu n. 1960-luvulla.
Vehmaa
Rautila
juhlavaatteet
Lapsikuningas ja hänen soturinsa : historiallinen seikkailuromaani
kaunokirjallisuus
seikkailukirjallisuus
Aurajoki
nuoret
Kaksi arkaluonteista kuriiria pysähtyy Viipurista Tukholmaan matkatessaan Turkuun mennen tullen. Luostarijoen-kadun varrella lähellä Aurajoen rantaa asustavaa ystävää tavataan samalla matkalla, samoin yliopiston vahtimestaria.
Finne, Jalmari
Otava
Lapsikuoro laulaa seurakuntatalon vihkiäisissä 1973
Lapsikuoro laulaa kanttori-urkuri Kaarina Tuhkasen johtamana uuden seurakuntatalon vihkiäisissä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 28.6.1973.
hautaustavat
hautajaiset
vainajat
kuolema
Palmqvist, Suoma
Lapsuuden mailla : muistoja ja tietoja Hällströmin ja Lahnaojan sukujen vaiheilta
sukututkimus
suvut
Pyhäjoki (kunta)
Liimatainen, Tuulikki
Pyhäjoen kirjasto
Tapper, Harri
novellit
muistot
lapsuudenkoti
lapsuus
Novellin päähenkilö palaa maailmalta lapsuudenkotiinsa, joka herättää hänessä haikeita muistoja.
Leino, Kasimir
Kajaanin kaupunginkirjasto - Kainuun maakuntakirjasto
Aaltio E. A.
Lapsuus- ja koulunkäyntimuistoja Tirrossa
Riutula
Tirro
Inarin Kirkonkylä
Ranta, Mari
Sarre, Jari
Hakovirta, Matti
Hakovirta, Maija
Mattus, Eino
Mattus, Reino
Mattus, Erkki
karvakenkä
kotielämä
koulunkäynti
metsätyö
kenkäheinä
ruokatalous
käpyjenkeräys
Jouni Mattus muistelee lapsuuttaan ja koulunkäyntiä Riutulassa. Mattuksen perhe asui aluksi Tirrossa, talossa jossa ei ollut sähköjä. Yhdessä talossa oli puhelin, jota käytettiin harvoin. Asiat toimitettiin mieluummin käymällä paikan päällä. Lasten tehtävänä oli auttaa vanhempia kantamalla vettä ja puuta pyykinpesupäivinä. Kotona oli käytössä polttomoorilla toimiva pesukone. Tirrosta perhe muutti Sieppiin ja jonkun aikaa asutiiin myös Heikkilän talossa. Riutulassa oli kansakoulu ja asuntola. Saamenkielen käyttöä ei oikein suvaittu, kun pelättiin että lapset juonittelevat. Rangaistukseksi saamenkielen käytöstä sai tunnin sänkyarestia. Kansalaiskoulun Jouni kävi Inarissa ja sieltä päästyään hän meni metsätöihin. Tuohon aikaan ostettiin myös käpyjä, joita keräämällä pääsi hyviin tienesteihin. Ensimmäisen mopon Jouni hankki Vasko-Jussilta. Sillä oli mukavaa kaasutella Inariin. Televisiota käytiin katsomassa Sammelin ja Airamon taloissa.
Mattus, Jouni
Korppila, Marja
Kelloniemi, Eila
Lapsuuteni aikaisia joulutapoja ja ensimmäinen joulukirkkoni v. 1910
Hänninen, Eeti
Pohjonen, Tapani
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
yhteiskunnalliset romaanit
kirjailijat
Oulu
1860-luku
1870-luku
Teuvo Pakkala (1862-1925) oli Minna Canthin ohella suomalaisen kirjallisuuden ensimmäinen merkittävä realisti, joka kuvasi kaupunkilaisten arkitodellisuutta. Pakkalan omaelämäkerrallinen esikoisteos Lapsuuteni muistoja paikantuu 1860- ja 1870-luvun Ouluun. Pakkalat asuivat Kuusiluodon saareen rakennetussa, purettavaksi määrätyssä hökkelissä. Viinaanmenevä isä kulki reissuillaan Etelä-Suomessa, äiti sairasteli ja Teuvo-poika joutui kiertelemään kerjuulla keskikaupungin porvariskodeissa. Pakkalan tuotannon perhekeskeisyyden sekä myötätunnon vähäosaisia kohtaan on arveltu juontuvan nimenomaan lapsuuden kokemuksista.
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
veneet
Onni Ylönen (vas.) ja Paavo Tikkanen valmistamiensa lasikuituveneiden äärellä Tossavanlahdessa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 18.10.1973.
aikakauslehdet
pilalehdet
Joensuussa ilmestyi edellisen vuosisadan vaihteen molemmin puolin laskiaisaikaan pilalehti. Vanhin seutukirjastolla oleva pilalehti on Naamari vuodelta 1889. Sitä seurasivat 1890-luvulla Welikulta, Jokelainen sekä Uusi Naamari ja 1900-luvun alussa Laskiais-Naamari ja Laskiais-viesti. Ainakin Jokelaisen julkaisijaksi tunnustautui WPK, tuolloin Wapaa Palosammutuskunta. Muissa lehdissä toimituskunta lienee samankaltaisesta sisällöstä päätellen ainakin osittain sama.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 05.1 LAS
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 05.1 ILO
Joensuussa ilmestyi edellisen vuosisadan vaihteen molemmin puolin laskiaisaikaan pilalehti. Vanhin Joensuun seutukirjastolla oleva pilalehti on Naamari vuodelta 1889. Sitä seurasivat 1890-luvulla Welikulta, Jokelainen sekä Uusi Naamari ja 1900-luvun alussa Laskiais-Naamari ja Laskiais-viesti. Ainakin Jokelaisen julkaisijaksi tunnustautui WPK, tuolloin Wapaa Palosammutuskunta. Muissa lehdissä toimituskunta lienee samankaltaisesta sisällöstä päätellen ainakin osittain sama.
Joensuu, aikakauslehdet, pilalehdet
koululaiset
pojat
opettajat
laskiainen
Novelli kertoo maisteri Alasesta ja hänen opettamastaan koululuokasta, jonka oppilaat heittäytyvät kurittomiksi juuri ennen laskiaista ja joutuvat arestiin.
ravintolat
laskut
hotellit
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37.6 PÄIHDEPOLITIIKKA
puhelimet
puhelut
Kuitti soitetuista kaukopuheluista vuonna 1925 numerosta 325, joka kuului saman vuoden puhelinluettelon mukaan henkilölle Paqvalén, Ivar, asessori.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 9: HISTORIA