Vihtori Grönroos - kotiseututyön löytöretkeilijä
perinteenkerääjät
Grönroos, Vihtori
Nakkila
Nakkila-Seuran 30-vuotisjulkaisussa vuonna 1982 ilmestynyt artikkeli Vihtori Grönroosista.
Pere, Eero
Nakkilan kunnankirjasto
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. The book of F is dotted with ditties that popularize the ‘F’ word without once mentioning the most used and abused word.
Pereira, Priya
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Teos on taiteilijakirja. Materiaalina hiekkapaperi. Coarse sandpaper is hand-cut to read a palindrome. And like a mirage, no matter which way you attempt to read the book, you come to the same conclusion"
Teos on taiteilijakirja. Pahvikantisen kirjasen lehdillä sitaatteja Irving Stonen teoksesta The Agony and the Ecstacy. Takakannen sisäpinnalle liimattu pieni kivi.
Ajan Joulussa vuonna 1973 julkaistu Vihtori Grönroosia koskeva muistelu.
Perheentupa, Antti
Teos on taiteilijakirja. 32 numeroimatonta sivua. Numeroitu kappale (34).
Perkins, Mary
Varsinais-Suomi
Paimio
aforismit
Perkonoja, Mauri
Mauri Perkonoja
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä perikunnalta.
kertomukset
kirjailijat
Mauri Perkonojan kirjoituksia. Kopioitu alkuperäisistä konekirjoitusliuskoista ja sidotettu yhteen.
Paimion kaupungin kulttuuripalvelut
kaunokirjallisuus
Mauri Perkonojan kirjoittama tarina. Kopioitu alkuperäisistä konekirjoitusliuskoista ja sidotettu yhteen.
Ohitustien ja Naarkosken sillan rakentaminen
sillat
ohikulkutiet
rakentaminen
Asko Perttilän ottamia kuvia Naarkosken sillasta rakennusvaiheessa. Silta valmistui vuonna 1985. Alimmaisessa kuvassa on n. 1940-luvulla tehty, nykyään purettu turbiinikaappi.
Perttilä, Asko
Pukkilan kunnankirjasto
Hämeenlinnan kaupungin kunnallis-kalenteri
kunnalliskalenterit
kaupunginvaltuustot
toimielimet
johtokunnat
järjestöt
toimihenkilöt
Hämeenlinna
1895
Hämeenlinnan ensimmäisen kunnalliskalenterin toimitti lääninrahastonhoitaja, asessori Anders Leonard Petterson (1841–1905), joka toimi 1800-luvun lopulla monissa luottamustehtävissä Hämeenlinnassa, mm. valtuustossa vuosina 1883–1898. Kunnalliskalenteri on luettelo eri tehtävissä toimivista henkilöistä. Siinä luetellaan valtuuston ja mm. rahatoimikamarin ja vaivaishoitohallituksen jäsenet, mutta myös monien kaupungissa toimivien yhteisöjen ja järjestöjen, kuten raittiusseuran tai rouvasväenyhdistyksen toimihenkilöt.
Petterson, Anders Leonard
Julkaistu kirjana: Hämeenlinna : Hämeenlinnan kaupunki, 1895.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
rakennuspiirustus
rakennukset
koulurakennukset
koulut
oppilaitokset
kotiteollisuusoppilaitokset
käsi- ja taideteollisuusoppilaitokset
Wetterhoff Fredrika Wetterhoffin työkoulu
Wetterhoffin kotiteollisuusopisto
arkkitehtuuri
1920-luku
Fredrika Wetterhoffin työkoulu aloitti toimintansa Hämeenlinnassa vuonna 1885 Rouvasväen yhdistyksen tiloissa. Kun tilaan ei mahtunut kangaspuita, Fredrika siirsi koulun kotiinsa. Oppilaita oli aluksi kahdeksan. Vuonna 1890 käsityökoulua varten vuokrattiin Vanajaveden rannalta talo, jonka Wetterhoff osti kolme vuotta myöhemmin koulun toimipaikaksi. Talossa oli aikaisemmin ollut mm. yleinen sauna, joten korjauksia oli tehtävä: yläkertaan rakennettiin kutomosalit, johtajattaren asunto ja oppilasasuntoja. Alakertaan tuli luentosali, oppilashuoneita, värjäystilat, puusepänverstas ja myymälä. Koulun vanhin tiilirakenteinen osa oli asuinrakennuksena ilmeisesti jo 1860-luvulla, jolloin tontti oli J. F. Lönnholzin hallussa. Vuodelta 1878 on säilynyt ulkoasun muutospiirustus. Arkkitehti Lambert Pettersson suunnitteli vuonna 1922 muutoksen, jossa rakennuksen itäosaa korotettiin yhdellä kerroksella. Muutostyö valmistui vuonna 1925, ja vuonna 1929 myös Palokunnankadun puoleinen osa korotettiin kolmikerroksiseksi rakennusmestari Onni A. Purasen suunnitelmien mukaan. Kadunkulman viisikerroksinen tiilirakennus on vuodelta 1937, ja sen suunnitteli arkkitehti Harry W. Schreck. Torinpuoleinen asuntolasiipi Arjanlinna on vuodelta 1933. Se on rakennusmestari Vihtori Longan käsialaa. Myös kaupunginpuutarhuri Veli Sorman pihasuunnitelma on 1930-luvulta. Lisätilaa tarvittiin seuraavan kerran 1960-luvun alussa, jolloin Mika Ernon suunnitteli vielä yhden lisäsiiven. Viimeisin lisäys Wetterhoffin kortteliin on Esko Kahrin 1990-luvun alussa suunnittelema koulurakennus. Nykyisin tämä Paasikiven tien suuntainen rakennus on kaupungin virastotalona. Entinen Wetterhoffin oppilaitos toimii osana Hämeen ammattikorkeakoulua ja Koulutuskeskus Tavastiaa.
Pettersson, Lambert
Teos on taiteilijakirja. Tekstiä ja piirroksia.
Pettibon, Raymond
paikallishistoriat
seurakuntahistoriat
Kuhmoniemi
Kuhmo
Teoksessa kuvataan Kuhmoniemen (nykyisin Kuhmo) vaiheita vuodesta 1753, jolloin Kuhmoniemestä tuli oma kappeliseurakuntansa ja se sai oman papin, vuoteen 1905 saakka. Kirjan näkökulma on seurakuntakeskeinen, mutta siinä kuvaillaan myös yleisemmin kuhmoniemeläisten arkea ja paikkakunnan kehitystä. Alkuperäisen fraktuuralla kirjoitetun teoksen lisäksi on lukemista helpottamaan lisätty toinen tiedosto, jossa on sama teksti nykyaikaisella fontilla. Huomioithan, että muunnos on tehty koneellisella tekstintunnistuksella, joten nykyfontti-versiossa voi olla joitakin puutteita tai lyöntivirheitä verrattuna alkuperäiseen teokseen.
Pfaler, K. A
Kajaanin kaupunginkirjasto - Kainuun maakuntakirjasto
tervanpoltto
tervan valmistus
tervahauta
tervatynnyri
Pohjois-Pohjanmaa
Karl Alexander Pfalerin artikkeli Tapion lasten haudalla paneutuu yksityiskohtaisesti tervanpolton menetelmiin ja vaiheisiin Kainuussa. Kuhmossa tervanpoltto oli 1900-luvun alkupuolelle asti tärkeä elinkeino. Laajimmillaan kuhmolaisten tervanpoltto oli vuonna 1900, jolloin pitäjäläiset kuljettivat veneillään Ouluun yli 12 000 tynnyriä tervaa. Tuona vuonna kuhmolaiset tuottivatkin eniten tervaa koko Suomessa.
Pfaler, Karl Alexander
Helsinki : Pohjois-Pohjalainen osakunta : Jouko : Pohjois-Pohjalaisen osakunnan kotiseutujulkaisu 2.
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
Miten kopeekka kaswoi tuhanneksi ruplaksi. Kertomus Keinolan Pekalle ja Kauppalan Paawolle rikastumista warten
raha
rikastuminen
säästäminen
tulot
kauppa
kauppiaat
vakuutus
palaute
Philp, Robert Kemp
Turun kaupunginkirjasto
Pierre, Emmanuel
Gaudichon, Bruno
Dumas, Pierre-Alexis
Pietikäinen, Sirpa
Keuruun kaupunginkirjasto
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
aikakausiromaanit
naisen asema
Oulu
1840-luku
naiskirjallisuus
Fredrika Pietilän pienoisromaani Kihlatut (1878) kertoo rinnakkain talonpojan tyttären Maijun ja merimiehen tyttären Kaisun elämästä 1840-luvun Oulussa. Pietilä ottaa kantaa moniin naisen asemaan liittyviin epäkohtiin, kuten miehen naittajavaltaan ja oikeuteen päättää perheen taloudesta. Fredrika Pietilä (1837-1888) valmistui opettajaksi Jyväskylän seminaarista 1868. Synnyinkaupunkiinsa Ouluun hän palasi vuonna 1877 ja toimi opettajana Kajaanintullin koulussa kuolemaansa asti.
Pietilä, Fredrika
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirajsto
Satavuotiaan Kuuselan vanhainkodin juurilla : Laukaan kunnan vaivaishoito-ohjesääntö vuodelta 1893
Pietiläinen, Pentti
Laitila
pankit
historiikit
Pilppula, J. E.
Havaintoja ja väitteitä Huittisten seudulla esiintyvistä virolaisperäisistä paikannimistä
paikannimet
Huittinen
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2006
Pirttikoski, Pekka
nahkiainen
Aamulehdessä 11.9.2005 ilmestynyt artikkeli nahkiaisten paistamisesta.
Pirttikoski, Riitta-Liisa
Erkontie 1970- ja -80-lukujen vaihteessa
Erkontie
1970-80-lukujen vaihde
Orimattilan keskustaa nykyisen Puistotien ja Erkontien risteyksen kohdalta.
Pitäjäsanomat
Orimattilan kaupunginkirjasto
Levannontie
tiet
Sommarnäs
1970-luku
1900-luvun alussa rakennettu Attilan asuinrakennus joutumassa tien alle.
Tietöitä Puistotien suunnalla 1980-luvun alussa
tietyöt
Puistotie
1980-luku
sahalaitokset
kuorma-autot
1950-luku
rautatiet
raiteet
Pakaa
Loviisan radan rakennustöitä Pakaan asemalla 1950-luvulla.
Virenojan Myllykulman sillan rakennustöitä 1950- ja -60-lukujen vaihteessa
Virenoja
Ohitustien sillan rakentamisvaihe kirkonkylän kohdalla
Ohitustien sillan rakentamisvaihe kirkonkylän kohdalla 24.5.1958.
Tietävälän koulun oppilaat istuttamassa männyntaimia
puut
istutus
koululaiset
Tietävälä
Timperi, Kalevi
1960-luku
Kolmantena vasemmalla opettaja Kalevi Timperi. Kuva 1960-luvun alkupuolelta.
Pyykinpesua Mallusjärven rannassa kesällä 1958
pyykinpesu
Mallusjärvi
Aarre Peltolan matallikutomo Orimattilan Koskusilla
konepajateollisuus
kutomot
metallituotteet
Peltola, Aarre
Koskunen
Pennanalaisen Yrjö Mäkelän kekseliäisyyttä
Mäkelä, Yrjö
Pennala
teroitus
Orimattilan sahan kuorma-autoja vuonna 1958
tukit
Osuuskauppa Toukola myymäläauto 30.5.1960
myymäläautot
Toukola
Pohjoismaista osuuskauppaväkeä Orimattilassa (NAF) 26.6.1958
Osuusliike Toukola
vierailut
pohjoismaalaiset
Orimattilan metsät kiinnostivat egyptiläistä vierasta 1950-luvulla
egyptiläiset
Orimattilan kunnan metsät kiinnostavat egyptiläistä vierasta 1950-luvulla, häntä tervehtimässä Erkki Pirttilä ja taustalla toinen oikealla Mauno Vanhala, Osmo Kajander.
Orimattilan palokuntalaisia palkinnon saajina 1960-luvulla
ansiomerkit
palomiehet
hevonen
tapahtumat
miehet
autot
Tsekkoslovakialaisia vieraita Valtosen suksitehtaalla
sukset
Valtosen suksitehdas
Tsekkoslovakialaisia urheilujohtajia Valtosen suksitehtaalla 6.3.1958, oik. Pirkko Valtonen, Tuula Passi (tulkki), vieras, vieras, Paula Valtonen, vieras ja hänen takanaan Mauri Valtonen.
Maakuntajuhlien juhlakulkue Orimattilassa vuonna 1959
kulkueet
kansallispuvut
avajaiset
junat
Lahden - Loviisan leveäraiteinen rata avattiin liikenteelle 2.5.1960. Juhlajunan(lättähatun) kyydissä juhlavieraita vas. Jukka Luukkanen, Kalevi Mäkelä, Berglund, Vilho Sihvola ja Esa Koivusilta.
Käkeläntie
liikerakennukset
Hepokatti
Käkeläntien ja Erkontien kulmaus, vasemmalla Helppis, Hepokatti ja Untamon liiketalo.
Teos on taiteilijakirja. Kuvituksena Bernadette Planchenaultin 9 kissa-aiheista kuivaneulakaiverrosta. Tekstinä 1500-luvulla Ranskassa eläneen runoilijan Joachim Du Bellayn kissa-aiheinen runo. Punaiset kannet, kannessa vain tekstin tekijän ja teoksen nimi. Numeroitu kappale (4/50).
Planchenault, Bernadette
valokuvat
fotografier
paikallishistoria
lokalhistoria
Vaasa
Vasa
1800-luku
1800-talet
1900-luku
1900-talet
Arbetarinstitutin 1992 keräämiä vanhoja valokuvia Vaasasta, painettu kartongille Gamla fotografier samlade av Arbetarinstitutet 1992, tryckta på kartong Merikaupunki Vaasa Sjöstaden Vasa Kalaranta Fiskstranden Palon jälkeen 1852 Efter branden 1852 Vaskiluodon satama 1892-1893 Vasklot hamn 1892-1893 Laulujuhlia 1894, 1912 Sångfester 1894, 1912 Sairaala 1844, Kuninkaan mallikartano 1858, Uimalaitos 1939 Lasarettet 1844, Kungsladugården 1858, Siminrättningen 1939 Kirkonrauniot Kyrkoruinerna Lakkautettuja teollisuuslaitoksia: Sokeritehdas, Kehräämö, Pukin panimo, Höyrymylly Nedlagda industrianläggningar: Sockerbruket, Spinneriet, Bock's bryggeri, Ångkvarn Vuokra-ajureita Hovioikeudenpuistikolla 1900 Hästdroskor vid Hovrättsesplanaden 1900 Ensimmäinen puimakone 1906 Första tröskverket 1906 Vuokra-autoja Hovioikeudenpuistikolla 1920 Taxibilar vid Hovrättsesplanaden 1920 Ståhlin terassilla 1920 På Ståhls terass 1920 Sotilasparaati 5.6.1918 Militärparad 5.6.1918 Kenraali Mannerheim esikuntineen 28.1.1923 General Mannerheim med stab 28.1.1923 Palokunta 1910 Brandkåren 1910 Ylätori 1960 Övre torget 1960 Hietalahden kesäteatteri 1910-1921 Sandvikens sommarteater 1910-1921
Pohjanmaan Museo
Österbottens museum
Arbetarinstitutet: "Gamla Vasa förr och nu"
kuvateokset
ilmakuvat
kartanot : Mäntsälä
kunnat : Mäntsälä
Teoksesta on digitoitu vain kartanoita, julkisia rakennuksia ja Mäntsälän yleistä historiaa esittelevät osiot.
Pohjoismainen Ilmakuvakeskus Oy
Mäntsälän kunnankirjasto
hinnasto
luettelot
tuoteluettelot
makeiset
makeisteollisuus
elintarviketeollisuus
yritykset
teollisuusyritykset
Pohjola-Koitto
1940-luku
Tunnettu viipurilainen makeistehdas Pohjola-Koitto siirsi toimintansa Hämeenlinnaan talvisodan alettua. Vuoden 1942 hinnastossa esitellään tehtaan makeisvalikoima karamelleista suklaarasioihin. Hinnat ovat Kansanhuoltoministeriön määräämiä.
Pohjola-Koitto Oy
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna, 1942.