National tension : visual consultations of a prepared mind
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teos on ulkoasultaan haitarikirja. Sisältää valokuvia Lontoon esikaupungeista sekä kalligrafiaa. Kotelo ruskeaa pahvia. Teksti vain englanniksi.
Pohjola, Ilppo
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Niin vihreä olit laaksoni - Pajupuro : puhe Pajupuron Nuorisoseuran 80-vuotisjuhlissa
Pohjonen, Pentti
Keuruun kaupunginkirjasto
Eetu Hyvämäki : herkästi tunteva runoilija ja lämminhenkinen kirjoittaja
Muisteloja Saarijärveltä : Antti Raippalinna, Saarijärven kunnanlääkäri 1949-66
Sota-ajan alkaessa olin kahdeksanvuotias
Tilda Kuikanmäki kertoo : voi sitä riemua ku joulu tulloo
Pohjonen, Sinikka
Tilda Kuikanmäki kertoo : muistitietoa Muittarilta- osin sadankin vuoden takaa
Tilda Kuikanmäki kertoo : arkista aherrusta Muittarin Kuikkalassa
Matilda Kuikanmäki kertoo : muistoja, muistoja
Koskela, Eino
Vielä kerran vanhojen pöytäkirjojen kertomaa
Elämäni Pajupurolla : Sinikka Pohjonen haastatteli Hannes Autereen tytärtä Maire Rimmiä
Pohjonen, Tapani
Teos on taiteilijakirja. Puiseen sokkeliin kiinnitetty vanha kanneton kirja, jonka sivut liimattu toisiinsa. Teoksessa paristolla toimiva kellon koneisto, joka pyörittää siihen viisareiden sijaan kiinnitettyä höyhentä. Signeerattu kpl.
"Kellonkoneisto pyörittää kirjanpitoon turhautunutta, mieluummin rakkausrunoja kirjoittavaa sulkakynää."
"Frustrated with crunching numbers, dreaming of writing love poems, the quill twirls around with the help of the clock machinery."
Poijula, Kaija
Teos on taiteilijakirja. Teos koostuu torniksi asetelluista, toisiinsa nipuiksi (yht. 4 kpl) liimatuista vanhoista kirjoista leikellyistä sivuista, sekä rustiikkisesta vellikellosta.
Teos on taiteilijakirja. Teoksen pohjana vanha kanneton kirja. Kirjan keskelle on leikattu soikea aukko, joka jatkuu suipentuen läpi kirjan. Leikatut sivut yhteen liimattuna sisältyvät teokseen. Uniikkikappale.
Teos on taiteilijakirja. Teoksen pohjana vanha kanneton kirja. Kirjan keskelle on leikattu pyöreä aukko, joka jatkuu suipentuen läpi kirjan. Leikatut sivut yhteen liimattuna sisältyvät teokseen. Uniikkikappale.
Poikonen, Jaakko
Lääkintäolot Keski-Suomessa ja niiden kehitys erityisesti Karstulassa kuntapöytäkirjojen valossa ennen vuotta 1920
Poikonen, Martti
Poikonen, Ossi
kirkkoherrat
papit
Keuruu
Ripatti, Jaakko Olavi
Rosenback, Erland
Friden, Adolf Samuel
Wegelius, Esaias
Hellén, Herman
Calamnius, Karl Gabriel
Malmstén, Lars Reinhold
Bergroth, Frans Henrik
Warén, Johan
Pihlman, Herman Henrik
Leikola, Albert Ferdinant.
Kalliala, Lauri Johannes
99.12 (ykl)
Poikonen, Taisto
Petkula
Komulainen, Aino
Sipola
Kitti, Anni
katekeetat
koulunkäynti
opetus
kiertokoulu
Kertoja kävi koulua Petkulassa, asui asuntolassa ja pääsi jouluna käymään kotona. Koulussa opetettiin kirjoittamista ja lukemista. Asuntolan valvoja kuulusteli läksyt. Jos oppilas ei osannut läksyjä, hän ei saanut ruokaa.
Pokka, Eino
Mansikka-Aho, Vilho
Lappi
lehmät
lukkarit
Pappi saarnasi kirkossa, että kuka ainoansa antaa se kymmenkertaisesti palkitaan. Papilla oli kymmenen lehmää ja köyhällä lukkarilla yksi. Lukkari lahjoitti omansa pois ja tuli kymmenkertaisesti palkituksi, juuri kuten pappi oli saarnannut.
Kirjat
kirjallisuus
Henrik Pontoppidan (1857–1943) oli tanskalainen kirjailija. Hänelle myönnettiin Nobelin kirjallisuuspalkinto vuonna 1917. Alkuperäinen tanskankielinen teos Isbjørnen : et portræt ilmestyi vuonna 1887. Suomentajan nimeä ei harmi kyllä niteestä löydy, mutta suomennos on painettu Joensuun Kirjapainossa vuonna 1891. Niteen alkulehdiltä löytyy nimi Heikki Ryynänen..
Pontoppidan, Henrik
Salmijärvi
Paatsjoki
lapsuus
kotielämä
savotat
uitto
Kertoja muistelee lapsuuttaan ja nuoruuttaan Salmijärvellä. Äiti oli jäänyt leskeksi, lapsia oli yksitoista. Norjalaiset ostivat metsiä ja puut uitettin Paatsjokea pitkin. Perheen pojat olivat vuoronperään savotoissa, välillä hevonen sai levätä muutaman päivän. Myös tavaraa kuljetettiin Salmijärveltä hevosella savotoille. Elämä oli hyvää, oli karjaa ja poroja ja elettiin pääosin kotitarvetaloudessa.
Portti, Kristian Lennart
Rensujeff, Kaija
1920-luku
suvut
asukkaat
Haastateltava muistelee keitä asui Salmijärven rannalla ennen 1920-lukua. Salmijärvellä oli useita suomalaisia sukuja ja taloja ja myös jonkin verran norjalaisia.
Sillivuosi 1932, Höyhenjärven vihainen emäntä
Höyhenjärvi
Petsamo
Petsamovuono
Kalajoki
Sarre, Martti
Höyhenjärven, emäntä
kalastus
silli
vuosi 1932
veneet
Haastateltava kertoo kalastuksesta Petsamovuonolla. Vuosi 1932 oli mahtava sillivuosi, silloin tuli kerrankin 600 kg yhdestä verkosta. Höyhenjärven vihainen emäntä oli leski, kunnes sitten meni yhteen Martti Sarre -nimisen saamelaisen kanssa.Elämä ei aina ollut auvoista. Kerrankin emäntä ja poikansa edellisestä liitosta laskivat Sarren kaivoon, jossa ei kuitenkaan ollut vettä. Ohikulkija kuuli avunhuudot ja niin onneton pääsi kaivosta pois. Emännän pojat kuolivat kuka mitenkin, erikoisilla tavoilla.
Toisen maailmansodan tapahtumia Petsamossa
Nikkeli
sota-aika
talvisota
jatkosota
välirauha
Saksalaisten liikehdintä ennen toisen maailmansodan syttymistä aiheutti Petsamossa kuten muuallakin levottomuutta väestön keskuudessa. Sodan sytyttyä asukkaat evakuoitiin sotarintamalta. Väliarauhan aikana palattiin takaisin kotiseudulle, jossa talot oli poltettu. Koulun kellari tarjosi väliaikaista suojaa niin kertojalle kuin monelle muullekin. Asuminen helpottui kun ruotsalaiset lahjoittivat taloja kotinsa menettäneille. Välirauhan aikana Petsamossa oli paljon työtä tarjolla mm. nikkelikaivoksissa, savotoissa ja rakennustyömailla. Väkeä saapui runsaasti kaikkialta Suomesta. Asumisolosuhteet olivat varsin vaatimattomat, sillä suuri osa väestöstä oli majoitettuna väliaikaisiin mökkeihin.
kaupat
Taka-Lappi
Taka-Lapin kaupan perustaminen Petsamoon oli vaikeaa. Petsamossa oli jo yksi kauppa, mutta se oli paikallisille asukkaille hinnoiltaan liian kallis. Taka-Lapille ei löytynyt tonttia ennen kuin kertoja järjesti kauppaa varten tontin yksityiseltä.
Sodankylä
Porttikoski
Porttilavaara
Kuotsjärvi
Portti,, suku
Portti, Eino
Mattila,, suku
Portin suku on lähtöisin Sodankylän puolelta, Porttikoskelta. Suku on alunperin ollut Mattila, mutta muutettu Portiksi. Norjassa on paljon Portin sukua. Sinne ovat ihmiset menneet aikanaan, kun kalastukseen on tarvittu työväkeä myös Suomesta. Osa suomalaisista on jäänyt pysyvästi Norjaan.
Ivalo
Kahma
koulu
rakentaminen
hevonen
Ivalossa rakennettiin koulua. Koululla oli hevosmies Karigasniemeltä, joka hoiti hevostaan huonosti, eikä koskaan pessyt sitä. Hevonen oli vaalea ja likaisena rumannäköinen. Niinpä pojat maalasivat hevosen eräänä yönä. Toisessa tarinassa Kahma yritti pitää savottaa, mutta ei kyennyt siihen. Savotta alkoi mennä konkurssiin eikä metsureiden palkkoja pystytty maksamaan.
Posio, Mauri
Renqvist
Henrik
Sortavala
seurakunnat
evankelis-luterilainen kirkko
uskonnolliset liikkeet
henkilöhistoria
kappalaiset
Henrik Renqvist (alk. Heikki Kukkonen, 1. elokuuta 1789 Ilomantsi – 5. marraskuuta 1866) oli suomalainen kirkonmies ja herätysjohtaja, Karjalan rukoilevaisliikkeen perustaja, uskonnollinen kirjailija ja kirjankustantaja. Hän myös suomensi hartauskirjoja ja arkkiveisuja. Liperin seurakunnassa toimiessaan hän osoitti erinomaista intoa, mutta hänen aiheuttamansa hengellinen levottomuus loukkasi esimiehiä, ja seurauksena oli pitkällinen oikeusjuttu, vuoden virkaero ja sakot. Samalla tarkastusmatkan tehnyt Porvoon piispa Johan Molander siirsi hänet 1826 Svartholman vankilalinnoituksen papiksi, mikä käytännössä tarkoitti vankeutta. Vankeusaika merkitsi Renqvistille mahdollisuutta syventää ajatuksiaan. Hän julkaisi ensimmäiset raittiusaiheiset kirjoituksensa. 1835 painettiin Renqvistin tunnetuin teos Viinan kauhistus ja samana vuonna hänet määrättiin kappalaiseksi Sortavalaan, missä toimessa pysyi kuolemaansa saakka.
Poutiainen, Paavo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 99.22 POU
Saukko
9 chansons aus den Notenbüchern der Margarete von Österreich
renessanssi 1500-luku laulut chansonit laulumusiikki
Tämä yhdeksän laulun levytys on julkaistu alunperin äänilevyllä 1955. - Alkuperäisen levyjulkaisun tuotetunnus: 14032 APM
Pro Musica Antiqua
Archiv Produktion des Musikhistorischen Studios der Deutschen Grammophon Gesellschaft
Cape, Safford
Hamel, Fred
Wildhagen, Heinz
Kirje Procopélta Minna Canthille 26.4.1885
kirjeet
reseptit
Lyhyiden saatesanojen jälkeen on resepti mahatautia vastaan "Medel mot vattsot"
Procopé
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Heikkilä, Juhani
Virtanen, Jarno
henkilökuvat
Honkajoki
Museon edustalla (4_10 Honkajoki, Kirkonkylä). Hankevetäjä Juhani Heikkilä (vas.) ja talkoolainen Jarno Virtanen Honkajoen museon edustalla. Tällöin kesäkuussa museota ei ollut vielä maalattu. Hankevetäjä talkootyöväkineen työskenteli vuoden 2004 ajan Honkajoella kotiseutuyhdistyksen johtamassa Suvikas-kehittämishankkeessa. Hankkeessa mm. inventoitiin ja luetteloitiin museon kokoelmat ja laadittiin museotoimen kehittämissuunnitelma.
Prusti, Taina
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
Museossa (4_11 Honkajoki, Kirkonkylä). Hankevetäjä Juhani Heikkilä Honkajoen museon sisärappusilla. Ympärillä esinenäyttelyä. Hankevetäjä työskenteli vuoden 2004 ajan Honkajoella kotiseutuyhdistyksen johtamassa Suvikas-kehittämishankkeessa. Hankkeessa mm. inventoitiin ja luetteloitiin museon kokoelmat ja laadittiin museotoimen kehittämissuunnitelma.
Bare bones : in complete darkness you become another : it's make-believe
Teos on taiteilijakirja. Teos on signeerattu ja numeroitu salkku (37/54), jonka sisällä 7 ihmisaiheista, irrallista valokuvavedosta.
Puha, Tero
Kuvia Vehmaan kivityömuseon perusnäyttelystä
Varsinais-Suomi
Vehmaa
kiviteollisuus
kivityöt
museot
1980-luku
Puhakka, Martti
Turun maakuntamuseo
Tuhkasta nousee elämä - kuvia Rantasalmen kirkosta 1
Rantasalmi
kirkko
kirkkorakennukset
rakennukset
paikallishistoria
Kuvia Rantasalmen kirkosta ennen tulipaloa ja jälleenrakennuksen ajalta. Rantasalmen kirkko syttyi tuleen salamaniskusta 27.6.1984. Uutta kirkkoa alettiin rakentaa 1986. Uusi kirkko vihittiin käyttöön tammikuussa 1989. Kokoelmassa olevat kuvat ovat olleet esillä Rantasalmen kirjastossa "Tuhkasta nousee elämä" nimisessä näyttelyssä 2014. Näyttelyn jälkeen valokuvaaja Kaija Pulkkinen lahjoitti kuvat Toenperän kirjastolle.
Pulkkinen, Kaija
Kuvien käyttöoikeuden omistaa Toenperän kirjasto