Suutari työssään vaimoineen
subject: suutarit
subject: kengät
description: Teuvo Mäkelän kummit suutari Niilo Toivonen ja vaimonsa Elna työn touhussa.
format: Kuva/JPEG
language: fi

Miehet rappusilla
subject: miehet
subject: raput
subject: rakennukset
description: Vasemmalta Teuvo Mäkelä, Toivo Vuorinen ja takana Heino Hyrylä Heinäsuon tilan tuvan rappusilla 1960-luvulla.
format: Kuva/JPEG
language: fi

Sisäkuva Arvilan tuvasta
subject: Valokuvat
subject: Ihmiset
description: Ryhmäkuvasta tunnistettu takarivistä vasemmalta Anja Peltonen (Heikkilä), Paula Peltonen ja Aira Peltonen (Heikkilä) ja eturivistä oikealta Suoma Peltonen (Hyrylä). Kuva on n. vuodelta 1927 Torpinkylästä.
format: Kuva/JPEG
language: fi

Torppilaisia
subject: ihmiset
subject: ryhmät
description: Kuva on otettu n. 1918 - 1920. Ryhmäkuvasta on tunnistettu takarivistä vasemmalta Anja Peltonen (Heikkilä), Selma Peltonen (Arrenius), Wiljam Peltonen, Maria Aalto (Mattson), Selma Mattson (Marttila), Vihtori Marttila (Kanniston tila). Keskellä oikealta Johan Mattson Aalto (Arvila), Abel Arrenius, Maria Arrenius-Arvila (Erakkala). Eturivissa vasemmalta Suoma Peltonen (Hyrylä) ja Mirja Marttila (Mankamo).
format: Kuva/JPEG
language: fi

Koulukuva Torpinkylästä
subject: ryhmät
subject: lapset
subject: koululaiset
description: Torpinkylän kansakoulussa n. vuonna 1918 otettu koulukuva. Kuvasta tunnistettu eturivistä vasemmalta kolmas Anja Peltonen (Heikkilä) ja keskiriviltä vasemmalta viides Martta Salmi (Tervo). Opettaja on Ivar Salmi.
format: Kuva/JPEG
language: fi

Koulukuva Torpinkylästä
subject: ryhmät
subject: lapset
subject: koululaiset
description: Torpinkylän kansakoulussa n. vuonna 1933 otettu luokkakuva. Kuvasta on tunnistettu takarivistä vasemmalta kolma Paula Peltonen ja kuudes Aira Peltonen (Heikkilä). Opettajat ovat Mandi ja Ivar Salmi.
format: Kuva/JPEG
language: fi

Koulukuva Torpinkylästä
subject: koululaiset
subject: lapset
subject: ryhmät
description: Torpinkylän kansakoulussa n. vuonna 1935 otettu luokkakuva. Kuvasta tunnistettu keskirivistä oikealta kolmas Paula Peltonen. Opettaja on Mandi Salmi.
format: Kuva/JPEG
language: fi

Pukkilan meijeri
subject: meijerit
format: Kuva/JPEG
language: fi

Koulukuva Torpinkylästä
subject: koululaiset
subject: lapset
subject: ryhmät
description: Torpinkylän kansakoulussa n. vuonna 1930 otettu luokkakuva. Kuvasta tunnistettu eturivistä vasemmalta viides Aira Peltonen (Heikkilä) ja toiselta riviltä vasemmalta neljäs Paula Peltonen. Opettajat ovat Mandi ja Ivar Salmi.
format: Kuva/JPEG
language: fi

Torpinkylän koulun opettajat
subject: opettajat
description: Torpinkylän kansakoulun opettajat: Ivar Salmi 1903 - 1933 ja Mandi Salmi 1924 - 1961.
format: Kuva/JPEG
language: fi

Juhannuskahvit
subject: ihmiset
subject: ryhmät
subject: vaatteet
description: Juhannuskahvit Kylä-Arvilassa 1924. Seurueesta tunnistettu eturivistä oikealta Selma Peltonen (Arrenius), toinen Hilja Riihimäki (Kaiku), neljäs Anja Peltonen (Heikkilä, viides Hanna Arvila. Takarivistä oikealta Suoma Peltonen (Hyrylä), Laura Arvila ja Maria Aalto (Mattson).
format: Kuva/JPEG
language: fi

Arvilan talon väkeä
subject: ryhmät
subject: ihmiset
description: Kuva on n. vuodelta 1927 - 28. Kuvassa on vasemmalta Suoma Peltonen (Hyrylä), Paula Peltonen, Selma Peltonen (Arrenius), Wiljam Peltonen ja Anja Peltonen (Heikkilä).
format: Kuva/JPEG
language: fi

Vanhat heinäseipäät
description: Kuvasta tunnistettu oikealta Helmer Arvila. Kuva on 1930 - 1940-luvulta.
format: Kuva/JPEG
language: fi

Heinäntekoa Arvilan pellolla
subject: heinänkorjuu
subject: niittäminen
subject: perhe
description: Kuvasta tunnistettu niittomies Wiljam Peltonen, haravoitsijat oikealta Selva Peltonen ja Hanna Arvila, pieni poika Aimo Arvila ja takarivistä vasemmalta Maria Aalto.
format: Kuva/JPEG
language: fi

Kahvitauko Arvilan heinäpellolla
subject: yhteistyö
subject: lepo
subject: kahvi
subject: heinänkorjuu
description: Kuvasta tunnistettu eturivistä toisena Suoma Peltonen (Hyrylä), neljäntenä Maria Aalto ja keskirivistä vasemmalta Hanna Arvila ja toisena Laura Arvila.
format: Kuva/JPEG
language: fi

Pellavan käsittelyä
subject: pellava
subject: yhteistyö
subject: maanviljely
description: Pellavaa loukutetaan uudessa Arvilassa 1940-luvun alussa. Tunnistetut eturivissä vasemmalla Maria Aalto ja oikealla Aira Peltonen (Heikkilä). Takarivissä vasemmalla Kyllikki Hannukainen (Riihimäki).
format: Kuva/TIFF
language: fi

Vanha uuni
subject: uunit
subject: tuvat
description: Kylä-Arvilan tuvan vanha uuni 1900-luvun alussa.
format: Kuva/TIFF
language: fi

Rippikoululaisia
subject: rippikoulu
description: Rippikoululaisia Pukkilan kirkon portailla n. vuonna 1938. Kuvasta tunnistettu edessä oleva kanttori Eino Piirola, alariviltä laskettuna toisella rivillä oikealla Sävy Hannula (Salmi), kolmannella rivillä vasemmalta ensimmäisenä Paula Peltonen.
format: Kuva/JPEG
language: fi

Torpin koululaisia autoretkellä
subject: autoilu
description: Kuva on 1920-luvulta. Kuvasta tunnistettu oikealta ensimmäisenä Irja Heikkilä (Jäppinen) ja toisena Suoma Peltonen (Hyrylä).
format: Kuva/JPEG
language: fi

Pitokokki Torpinkylästä
subject: kokit
description: Iida Tähtinen 1940 - 50-luvulta.
format: Kuva/JPEG
language: fi

Muistitietoa Pentti Haanpäästä : haastateltavina Pentti Haanpään omaisia 1
subject: kirjailijat
subject: henkilöhistoria
subject: haastattelut
subject: sukulaiset
description: Digitoitu tallenne on nauhoitus haastattelusta, jossa oululainen kulttuurivaikuttaja Tuure Holopainen haastattelee Pentti Haanpään sisaria Reeta Tinkalaa ja Heidi Kaurasta sekä edellisen puolisoa Yrjö Tinkalaa ja Pentin Olli-veljen vaimoa Anna Haanpäätä. Keskustelun aiheina ovat Pentti Haanpään lapsuudenaika ja kouluvuodet, lapsuuden leikit ja erilaiset tapahtumat perheessä. Keskustelussa kuvaillaan Pentin vanhempia ja sisaruksia ja kerrotaan perheen musiikki- ja lukuharrastuksista. Haastateltavat kertovat Pentin kirjoittamisesta, kirjojen vastaanotosta, julkaisuboikotista 1930-luvulla ja henkilöistä, jotka ovat olleet teosten esikuvina. Lopuksi puhutaan Pentti Haanpään seuran perustamisesta ja kirjailijan muistomerkin pystyttämisestä. Haastattelu on tehty 30.9.1984.
creator: Holopainen, Tuure
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
format: Ääni/MBEG
language: fi

Muistitietoa Pentti Haanpäästä : haastateltavina Pentti Haanpään omaisia 2
subject: kirjailijat
subject: henkilöhistoria
subject: haastattelut
subject: sukulaiset
description: Digitoitu tallenne on nauhoitus haastattelusta, jossa oululainen kulttuurivaikuttaja Tuure Holopainen haastattelee Pentti Haanpään sisaria Reeta Tinkalaa ja Heidi Kaurasta sekä edellisen puolisoa Yrjö Tinkalaa ja Pentin Olli-veljen vaimoa Anna Haanpäätä. Keskustelun aiheina ovat Pentti Haanpään lapsuudenaika ja kouluvuodet, lapsuuden leikit ja erilaiset tapahtumat perheessä. Keskustelussa kuvaillaan Pentin vanhempia ja sisaruksia ja kerrotaan perheen musiikki- ja lukuharrastuksista. Haastateltavat kertovat Pentin kirjoittamisesta, kirjojen vastaanotosta, julkaisuboikotista 1930-luvulla ja henkilöistä, jotka ovat olleet teosten esikuvina. Lopuksi puhutaan Pentti Haanpään seuran perustamisesta ja kirjailijan muistomerkin pystyttämisestä. Haastattelu on tehty 30.9.1984.
creator: Holopainen, Tuure
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
format: Ääni/MBEG
language: fi

Muistitietoa Pentti Haanpäästä : haastateltavina Pentti Haanpään omaisia 3
subject: kirjailijat
subject: henkilöhistoria
subject: haastattelut
subject: sukulaiset
description: Digitoitu tallenne on nauhoitus haastattelusta, jossa oululainen kulttuurivaikuttaja Tuure Holopainen haastattelee Pentti Haanpään sisaria Reeta Tinkalaa ja Heidi Kaurasta sekä edellisen puolisoa Yrjö Tinkalaa ja Pentin Olli-veljen vaimoa Anna Haanpäätä. Keskustelun aiheina ovat Pentti Haanpään lapsuudenaika ja kouluvuodet, lapsuuden leikit ja erilaiset tapahtumat perheessä. Keskustelussa kuvaillaan Pentin vanhempia ja sisaruksia ja kerrotaan perheen musiikki- ja lukuharrastuksista. Haastateltavat kertovat Pentin kirjoittamisesta, kirjojen vastaanotosta, julkaisuboikotista 1930-luvulla ja henkilöistä, jotka ovat olleet teosten esikuvina. Lopuksi puhutaan Pentti Haanpään seuran perustamisesta ja kirjailijan muistomerkin pystyttämisestä. Haastattelu on tehty 30.9.1984.
creator: Holopainen, Tuure
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
format: Ääni/MBEG
language: fi

Muistitietoa Pentti Haanpäästä : haastateltavana Eero Vesterinen
subject: kirjailijat
subject: henkilöhistoria
subject: haastattelut
subject: ystävät
description: Digitoitu tallenne on nauhoitus haastattelusta, jossa oululainen kulttuurivaikuttaja Tuure Holopainen haastattelee Pentti Haanpään tuttavaa Eero Vesteristä. Haastattelussa Vesterinen kertoo ystävyydestään ja yhteisistä kokemuksistaan Pentin kanssa, kortinpeluusta, kalastelusta ja kaikenlaisista sattumuksista. Aiheina ovat myös Pentin mielipiteet alkoholipolitiikasta ja muista yhteiskunnallisista kysymyksistä sekä Pentin hautajaiset. Haastattelu on tehty Piippolassa 16.10.1984.
creator: Holopainen, Tuure
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
format: Ääni/MBEG
language: fi

Muistitietoa Pentti Haanpäästä : haastateltavina Toivo Niemimäki, Toivo Tuominen ja Hilma Karppinen
subject: kirjailijat
subject: henkilöhistoria
subject: haastattelut
description: Digitoitu tallenne on nauhoitus haastatteluista, joissa oululainen kulttuurivaikuttaja Tuure Holopainen haastattelee Pentti Haanpään tuttavia ja naapureita Toivo Niemimäkeä, Toivo Tuomista ja Hilma Karppista. Toivo Niemimäki kertoo muistojaan Pentti Haanpäästä 1920-luvulta alkaen sekä yhteisestä korttipeliporukasta. Toivo Tuominen kertoo kansakouluajoista, Pentin suhtautumisesta koulunkäyntiin ja opettajiin sekä kouluaikojen sotaleikeistä. Haastattelussa puhutaan myös kortinpeluusta, pontikanjuonnista, kyläilyistä puolin ja toisin ja yhteisistä markkinareissuista sekä piippolalaisten suhtautumisesta Pentin kirjoittamiseen. Hilma Karppinen muistelee yhteisiä kansakouluaikoja sekä kanssakäymistään Pentin perheen kanssa. Haastattelut on tehty Piippolassa 29.9.1984.
creator: Holopainen, Tuure
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
format: Ääni/MBEG
language: fi

Muistitietoa Pentti Haanpäästä : haastateltavina Väinö Ritola ja Urho Selkäinaho
subject: kirjailijat
subject: henkilöhistoria
subject: haastattelut
description: Haastateltavina Väinö Ritola ja Urho Selkäinaho Digitoitu tallenne on nauhoitus haastatteluista, joissa oululainen kulttuurivaikuttaja Tuure Holopainen haastattelee Pentti Haanpään tuttavia Eero Väinö Ritolaan ja Urho Selkäinahoa. Pentti Haanpään lapsuusajan naapuri Väinö Ritola kertoo yhteisistä leikeistä Pentin kanssa 1910-luvulta alkaen, kouluajoista sekä myös myöhemmän ajan yhteydenpidosta yhteisessä korttiporukassa. Urho Selkäinaho kertoo haastattelussa mm. yhteisistä iltamareissuista, Pentin urheiluharrastuksista ja kalastamisesta. Haastattelut on tehty Piippolassa 29.9.1984.
creator: Holopainen, Tuure
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
format: Ääni/MBEG
language: fi

Muistitietoa Pentti Haanpäästä : haastateltavana Kerttu Hyvärinen
subject: kirjailijat
subject: henkilöhistoria
subject: haastattelut
description: Digitoitu tallenne on nauhoitus haastatteluista, joissa oululainen kulttuurivaikuttaja Tuure Holopainen haastattelee Pentti Haanpään nuoruusajan tuttavaa Kerttu Hyväristä. Hyvärinen kertoo muistoja Pentistä tämän nuoruusvuosilta. Keskustelun aiheena ovat myös Haanpään teosten esikuvina olleet henkilöt. Hyvärinen kertoo myös Pentin kortinpeluusta, Aili ja Elsa Haanpäästä sekä perheen elämästä 1940-1950-luvuilla. Haastattelu on tehty Piippolassa 15.10.1984.
creator: Holopainen, Tuure
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
format: Ääni/MBEG
language: fi

Muistitietoa Pentti Haanpäästä : haastateltavana Jussi Haanpää
subject: kirjailijat
subject: henkilöhistoria
subject: haastattelut
subject: sukulaiset
description: Digitoitu tallenne on nauhoitus haastatteluista, joissa oululainen kulttuurivaikuttaja Tuure Holopainen haastattelee Pentti Haanpään Olli-veljen poikaa Jussi Haanpäätä. Jussi Haanpää kertoo muistojaan Pentistä sekä sotaa edeltävästä ajalta, sota-ajalta että 1940-1950-luvuilta. Jussi Haanpää muistelee Pentin polkupyörää, hiihtämistä, kaupunkireissuja, tutustumista Ailiin ja naimisiinmenoa. Aiheina ovat myös iltamissa käynnit, shakinpeluu, musiikki ja tapaamiset sodan jälkeen Oulussa. Jussi Haanpää kertoo myös siitä, kuinka sai tiedon Pentin hukkumisesta, etsinnöistä järvellä ja hautajaisista. Haastattelu on tehty 17.11.1984.
creator: Holopainen, Tuure
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
format: Ääni/MBEG
language: fi

Kirjastoauto Sisu sisältä
subject: kirjastoautot
publisher: Sonkajärven kunnankirjasto
format: Kuva/JPEG

Nousiaisten Pyhän Henrikin kirkko sisältä jouluaattona
subject: Varsinais-Suomi
subject: Nousiainen
subject: 1890-luku
subject: kirkot
subject: kirkkorakennukset
subject: sisätilat
description: Nousiaisten kirkko sisältä jouluaattona 1898.
rights: Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
format: Kuva/JPEG

Santamalan Lehtiniemen entinen asuinrakennus
subject: Varsinais-Suomi
subject: Nousiainen
subject: 1800-luku
subject: rakennukset
description: Rakennus on toiminut 1800-luvulla mm. pappien ja nimismiehen asuntona. Viimeiseksi Lehtiniemen pientilan päärakennuksena vuosina 1889-1927, ensin Torppari Matts Johanssonin ja sitten hänen poikansa August Lehtisen omistamana ja asuttamana. Myöhemmin rakennus on siirretty Nousiaisten kotiseutumuseon alueelle.
rights: Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
format: Kuva/JPEG

Johan Mattsson Rindell
subject: Varsinais-Suomi
subject: Nousiainen
subject: Jokioinen
subject: 1800-luku
description: Johan Mattson Rindell syntyi Nousiaisten Alakylän Pietilän talossa 1837. Nousiaisissa nuorena häntä kutsuttiin häämusikantiksi. Hänet tunnettiin myös etevänä ihmisten lääkitsijänä. Kouluja hän kävi Turussa. Hän toimi lukkarina, urkujenrakentajana, koulumestarina ja kanttorina usealla paikkakunnalla.
creator: Sainio, Jukka
rights: Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
format: Teksti/PDF
language: fi

Nousiaisten kuppikivet
subject: Varsinais-Suomi
subject: Nousiainen
subject: 2010-luku
subject: luonto
subject: kalliot
subject: kivet
description: Kuppikivet ovat muinaisjäännöksiä, pyöreitä uurrettuja koloja kivessä tai kalliossa, niin sanottuja uhrikuoppia. Kuppikivet sijaitsevat Kaitaraistentien varrella.
creator: Kaunonen, Paula
rights: Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
format: Kuva/JPEG

Pikisaaren uimaranta
subject: Varsinais-Suomi
subject: Askainen
subject: Masku
subject: Nousiainen
subject: 2010-luku
subject: meret
subject: rannat
subject: uimarannat
subject: virkistysalueet
description: Nousiaisten kunnan virkistysalue Pikisaaressa, Askaisissa, lähellä Louhisaaren kartanoa. Alueella uimaranta, sauna ja varattavissa oleva takkahuone.
creator: Kaunonen, Paula
rights: Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
format: Kuva/JPEG

Elias Lönnrotin viimeinen käynti Kajaanissa
subject: Lönnrot, Elias
subject: vierailut
subject: historia
subject: paikallishistoria
subject: Kajaani
subject: 1800-luku
subject: 1880-luku
subject: Kainuun Sanomat
subject: artikkelit (julkaisut)
description: Tohtori A. Anttilan toimittamassa Lönnrotin elämäkerran toisessa osassa alunperin ilmestynyt ja sittemmin Kainuun Sanomissa julkaistu kertomus Elias Lönnrotin viimeisestä vierailustaan Viipurin, Lappeenrannan ja Kuopion kautta Kajaaniin.
creator: Enwald, Gustaf
publisher: Kainuun Sanomat
contributor: Anttila, A.
format: Teksti/PDF
language: fi

Eläinten nimistä otettuja tilain, torppien y.m. nimiä Kajaanin kihlakunnassa
subject: Kajaani
subject: Sotkamo
subject: Paltamo
subject: historia
subject: paikallishistoria
subject: 1700-luku
subject: torpat
subject: maatilat
subject: tontit
subject: nimet
description: G. Enwaldin keräämiä, eläinten nimistä otettuja Kajaanin kihlakunnan tilojen, torppien ja paikkojen nimiä 1740-luvulta.
creator: Enwald, Gustaf
format: Teksti/PDF
language: fi

Eräs muistelma Ahlqvist-Oksasen käynnistä Kajaanissa 1847
subject: Kajaani
subject: historia
subject: paikallishistoria
subject: 1840-luku
subject: runoilijat
subject: Oksanen, A.
subject: Ahlqvist, August
subject: Lönnrot, Elias
subject: Fabritius, Maria Antoinette
subject: Kajaani (sanomalehti)
subject: artikkelit (julkaisut)
description: Kajaani-lehdessä vuonna 1933 julkaistu artikkeli runoilija August Ahlqvistin, kirjailijanimeltään A. Oksanen, vierailusta Kajaanissa vuonna 1847. Siellä Ahlqvist muun muassa vieraili ystävänsä Elias Lönnrotin luona, tapasi tulevan vaimonsa Maria Antoinette Fabritiuksen ja sai innoitusta moniin runoihinsa kaupungin kuohuvista koskista ja rannattomista erämaista. Artikkeli on ilmestynyt alun perin kuopiolaisessa Savo-lehdessä osana Kaarlo Narisen sarjaa "Eräitä ennen julkaisemattomia muistelmia runoilija Ahlqvist-Oksasesta", jonka pohjalta kruununvouti G. Enwald kirjoitti tämän artikkelin Kajaani-lehteen vuonna 1933.
creator: Enwald, Gustaf
publisher: Kajaani (sanomalehti)
format: Teksti/PDF
language: fi

Historiallisia muistoja Kainuussa : "Kapteeninautio" Hyrynsalmen Nuottikankaalla
subject: Kainuu
subject: Hyrynsalmi
subject: Moisiovaara
subject: historia
subject: paikallishistoria
subject: 1900-luku
subject: Ladau, Carl Reinhold
subject: autiotalot
subject: Kainuun Sanomat
subject: artikkelit (julkaisut)
description: Vuonna 1927 herättivät ihmetystä erään vanhan taloryhmän rauniot Hyrynsalmen pitäjässä. Rauniot sijaitsivat noin 10 kilometriä Hyrynsalmen kirkolta Moisiovaaran kylään johtavan maantien varrella. Artikkelissa pohditaan, kuka tämän tilan on aikoinaan omistanut ja mitä sille on tapahtunut. Entiseksi omistajaksi arvellaan Carl Reinhold "Latokapteeni" Ladauta. Artikkeli on julkaistu Kainuun Sanomien numerossa 97/1927. Kirjoittajana nimimerkki H. W. C eli Henrik Vilhelm (Wille) Claudelin.
creator: Claudelin, Henrik Vilhelm
publisher: Kainuun Sanomat
format: Teksti/PDF
language: fi

Kainuussa on ennenkin eletty kovia aikoja
subject: Kainuu
subject: historia
subject: paikallishistoria
subject: 1860-luku
subject: suuret nälkävuodet
subject: katovuodet
subject: pula-ajat
subject: ulosotto
subject: Kainuun Sanomat
subject: artikkelit (julkaisut)
description: Artikkeli Suomen nälkävuosien 1866-1868 oloista Kainuussa sekä ulosottojen määrät kunnittain noina vuosina. Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa numerossa 78/1932. Kirjoittajana Henrik Vilhelm (Wille) Claudelin.
creator: Claudelin, Henrik Vilhelm
publisher: Kainuun Sanomat
format: Teksti/PDF
language: fi

"Kajaani - suurkaupunki!" : Kajaanin kaupungin "rajankäynti" v. 1651
subject: Kajaani
subject: historia
subject: paikallishistoria
subject: 1600-luku
subject: maanjako
subject: väestö
subject: Brahe, Pietari
subject: Kajaani (sanomalehti)
subject: artikkelit (julkaisut)
description: Maaliskuun 6. päivänä 1651 kreivi Pietari Brahe myönsi Kajaanin kaupungille kaiken sen erämaan kaupungin eteläpuolella, joka ulottui Lehtovaaran kylään asti kahden peninkulman pituudelta. Linnalle annettiin alueet joen pohjoispuolella. Artikkeli kertoo rajankäynnin toimittamisesta eli kaupungin rajojen vahvistamisesta. Artikkelissa on kerrottu myös Kajaanin asukasluvun kehittymisestä alkaen vuodesta 1653 (39 henkeä) vuoteen 1929 (7 117 henkeä) saakka. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä numero 4/1934. Kirjoittajana nimimerkki H. W. C. eli Henrik Vilhelm (Wille) Claudelin.
creator: Claudelin, Henrik Vilhelm
publisher: Kajaani-lehti
format: Teksti/PDF
language: fi

Kajaanin kaupunki vuonna 1764
subject: Kajaani
subject: historia
subject: paikallishistoria
subject: kaupunkihistoria
subject: 1700-luku
subject: 1800-luku
subject: kadunnimet
subject: Kajaani (sanomalehti)
subject: artikkelit (julkaisut)
description: "Kun Kajaanin kaupunki 1651 perustettiin, oli se todellisuudessa kaupungin nimeä kantava maalaiskylä, jonka vähälukuiset asukkaat elättivät itseään maanviljelyksellä ja karjanhoidolla." G. Enwald kertoo artikkelissaan, miltä näytti Kajaanin kaupungin kartta vuonna 1764. Tontteja oli 86 kappaletta, joista 48 rakennettuja, 14 peltoina ja 18 niittyinä. Kaupungin harvat kadut saivat viralliset nimet vasta 1890-luvulla. Maa oli hyvin vesiperäistä, jolla oli keväällä ja syksyllä hankalaa kulkea. Sammakot kutivat kesäkaudet Kauppakadulla ja vain pitkospuita pitkin saattoi kävellä. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä vuonna 1936. Kirjoittajana G. Enwald.
creator: Enwald, Gustaf
publisher: Kajaani (sanomalehti)
format: Teksti/PDF
language: fi

Kajaanin kirkkojen vaiheista : Eilen tuli kuluneeksi 200 vuotta nykyistä edellisen kirkon vihkimisestä
subject: Kajaani
subject: historia
subject: paikallishistoria
subject: kirkkorakennukset
subject: 1700-luku
subject: 1800-luku
subject: Kajaani (sanomalehti)
subject: artikkelit (julkaisut)
description: Kajaanin kirkon historiaa vuodelta 1934. Kajaani oli pieni talonpoikaiskylä Kajaanin pitäjässä, kunnes se pitäjien eroamisen jälkeen liittyi osaksi Paltamoa. Itsenäistyttyään kaupungiksi tultuaan vuonna 1651 toimi sen kirkkona yhä Paltamon kirkko, mutta kreivi Pietari Brahe, Kajaanin kaupungin perustaja, ryhtyi heti toimenpiteisiin kirkon aikaansaamiseksi kaupunkiin. 5. helmikuuta 1652 pidetyillä kihlakunnankäräjillä annettiin rahvaalle määräys tuoda kirkkoa varten hirsiä ja alkaa rakennustyö. Kaupungin ensimmäinen kirkko valmistui vuonna 1656. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä 23.6.1934. Kirjoittajana Henrik Vilhelm (Wille) Claudelin.
creator: Claudelin, Henrik Vilhelm
publisher: Kajaani (sanomalehti)
relation: Kajaanin kirkosta kertoo myös artikkeli Muutamia tietoja nk. Berghin navetasta ja Kajaanin kirkon puiston perustamisesta.
format: Teksti/PDF
language: fi

Kajaanin ruotsinkielinen lainakirjasto
subject: Kajaani
subject: historia
subject: paikallishistoria
subject: kirjastohistoria
subject: 1800-luku
subject: kirjastot
subject: Kajaanin lukuyhdistys
subject: Kainuun Sanomat
subject: artikkelit (julkaisut)
description: Kajaanin ruotsinkielisen lainakirjaston historiaa. Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa numero 97/1932. Kirjoittajana G. Enwald.
creator: Enwald, Gustaf
publisher: Kainuun Sanomat
format: Teksti/PDF
language: fi

Kajaanin vanha linna
subject: Kajaani
subject: historia
subject: paikallishistoria
subject: 1600-luku
subject: 1700-luku
subject: linnat
subject: Kajaanin linna
subject: Kajaani (sanomalehti)
subject: artikkelit (julkaisut)
creator: Enwald, Gustaf
publisher: <a href="/items/browse?advanced%5B0%5D%5Belement_id%5D=45&advanced%5B0%5D%5Btype%5D=is+exactly&advanced%5B0%5D%5Bterms%5D=Kajaanin+linnan+esittely%C3%A4.%0D%0A%0D%0AKajaanin+linnaa+alettiin+rakentamaan+1605.+Linnaa+rakennettiin+vuoteen+1619%2C+kunnes+sen+rakennusty%C3%B6t+keskeytettiin.+Linna+oliisoista+harmaista+kivist%C3%A4+muurattu+suorakulmio%2C+jonka+luoteisessa+ja+kaakkoisessa+p%C3%A4%C3%A4ss%C3%A4+oli+py%C3%B6re%C3%A4+torni.%0D%0A%0D%0AVen%C3%A4l%C3%A4iset+r%C3%A4j%C3%A4yttiv%C3%A4t+Kajaanin+linnan+1716.+Linnan+korjausten+aloittamista+harkittiin+1721+ja+uudelleen+1754%2C+mutta+entis%C3%B6intisuunnitelmista+luovuttiin.+Linnassa+oli+kuitenkin+komentajia+vuoteen+1793+saakka.%0D%0A%0D%0AArtikkeli+on+ilmestynyt+Kajaani-lehdess%C3%A4+1936.+Kirjoittajana+G.+Enwald.">Kajaanin linnan esittelyä. Kajaanin linnaa alettiin rakentamaan 1605. Linnaa rakennettiin vuoteen 1619, kunnes sen rakennustyöt keskeytettiin. Linna oliisoista harmaista kivistä muurattu suorakulmio, jonka luoteisessa ja kaakkoisessa päässä oli pyöreä torni. Venäläiset räjäyttivät Kajaanin linnan 1716. Linnan korjausten aloittamista harkittiin 1721 ja uudelleen 1754, mutta entisöintisuunnitelmista luovuttiin. Linnassa oli kuitenkin komentajia vuoteen 1793 saakka. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä 1936. Kirjoittajana G. Enwald.
format: Teksti/PDF
language: fi

Kajaanin vanhoja oloja
subject: Kajaani
subject: historia
subject: paikallishistoria
subject: 1800-luku
subject: mielipidekirjoitukset
subject: Tapio (sanomalehti)
subject: artikkelit (julkaisut)
description: G. Enwald kertoo kuopiolaisessa Tapio-lehdessä 7.3. ja 4.4. vuonna 1875 ilmestyneistä, nimimerkin "Juho" kirjoittamista mielipidekirjoituksista koskien Kajaania, sen kansaa ja sivistystä.
creator: Enwald, Gustaf
format: Teksti/PDF
language: fi

Kappale Kainuun puutavaraliikkeen historiaa : oululaisten omistaman Ämmäkosken vesisahan lopettaminen ja sen historiallinen häätöpäätös
subject: Kainuu
subject: historia
subject: paikallishistoria
subject: 1800-luku
subject: sahalaitokset
subject: Kajaaninjoki
subject: Kainuun Sanomat
subject: artikkelit (julkaisut)
description: Ämmän eli Kajaanin vesisahan historiaa. Kajaanin kaupungin vierellä oleva Ämmän sahalaitos sai laillisen perustamisluvan vuonna 1844. Vuonna 1861 oli Kajaanin kihlakuntaan tullut lisää kolme sahaa, Myllyrannan (Paltamo) saha ja kaksi kotitarvesahaa Hyrynsalmen pitäjään. Kaupunki yritti häätää sahalaitosta ajanmukaisempien teollisuusyritysten tieltä, mutta sahan alueen maanomistajista tuli oikeuskiista. Sahanomistajat Snellman ja Weckman puolustautuivat väittämällä, että sahan perustajalle kirkkoherra Wegeliukselle oli vakuutettu omistusoikeus sahaan ja että sahan alue ei ollut kaupungille lahjoitettua maata. Lopulta historiallisia papereita tutkittuaan antoi pormestari G. Enwald päätöksen, että "kauppias Snellmanin ja luutnantti Weckmanin on poistettava sahalaitos ja jätettävä riidanalainen alue Kajaanin kaupungin vapaaseen hallintaan". Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa numero 141/1935. Kirjoittajana Henrik Vilhelm (Wille) Claudelin.
creator: Claudelin, Henrik Vilhelm
publisher: Kainuun Sanomat
format: Teksti/PDF
language: fi

Kaupunkimme kaameat murhenäytelmät n. 200 vuotta sitten : Kajaaninlinnan päällikön tyttären surullinen elämäntarina ja hänen kaamea mestauksensa oikeuden pöytäkirjojen mukaan
subject: Kajaani
subject: historia
subject: paikallishistoria
subject: 1740-luku
subject: oikeudenkäynti
subject: murha
subject: Troliin, Anna Gretha
subject: Kajaani (sanomalehti)
subject: artikkelit (julkaisut)
description: 13. joulukuuta 1743 Kajaanin kaupungissa aloitettiin oikeudenkäynti, jossa Diedrick Troliinin tytärtä Anna Gretha Troliinia syytettiin lapsen murhasta. Murhatun lapsen isä oli venäläinen kapteeni Scherajeff, joka pikkuvihan aikaan 13.9.1742 oli tullut Kajaaniin ja myöhemmin kihlautunut neiti Troliinin kanssa. Anna Gretha Troliin synnytti salaa lapsen, jonka hän murhasi ja piilotti. Oikeudenkäynnissä hän kiisti tekonsa useaan otteeseen. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä vuonna 1934 numeroissa 124, 131, 132, 134, 137, 1/12, 10/1-35.. Alkuperäisistä pöytäkirjoista suomentanut ja selostanut Henrik Vilhelm (Wille) Claudelin.
creator: Claudelin, Henrik Vilhelm
publisher: Kajaani (sanomalehti)
format: Teksti/PDF
language: fi

Keisarintalli Paltaniemellä Paltamon kirkonkylässä
subject: Kajaani
subject: Vuolijoki
subject: historia
subject: 1810-luku
subject: vierailut
subject: Aleksanteri I
subject: Kainuun Sissi
subject: artikkelit (julkaisut)
description: Matkallaan Suomessa alkusyksystä 1819 poikkesi keisari Aleksanteri I myös Kajaanissa. Keisarin seurueeseen kuuluva ruhtinas Wolkansky ilmoitti keisarin vastaanottoa järjestelevälle kapteeni Sebastian Gripenbergille, että keisari 28. elokuuta söisi päivällistä Haapalankankaalla. Gripenberg selitti, ettei Haapalankankaan uudistalossa ollut ainoatakaan tähän tarkoitukseen sopivaa huonetta, mutta ruhtinas vastasi siihen, että "hänen majesteettinsa" oli näin päättänyt ja päätöstä oli noudatettava. Niinpä keisarille etsittiin sopivaa ruokasalia, ja kun muuta tilaa ei löytynyt, käytettiin uudistalossa olevaa melkein uutta tallia ruokailutilana. Talli puhdistettiin ja seinät peitettiin koivunoksilla tallin hajun peittämiseksi. Lähimmästä talosta hankittiin pöytä ja lankusta valmistettiin penkki, joka vuorattiin kappaleella punaista verkakangasta. Päivällinen nautittiin tallissa, minkä jälkeen keisari Aleksander matkusti kapteeni Juneliuksen ohjaamalla purjeveneellä Kajaaniin. Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sissi -lehdessä numero 9/1933. Kirjoittajana G. Enwald.
creator: Enwald, Gustaf
publisher: Kainuun Sissi
format: Teksti/PDF
language: fi

Kertomus tulipalosta kaupungin lähellä olevassa Parkinniemen talossa toukokuun 5 päivänä 1828
subject: Kajaani
subject: Paltamo
subject: 1820-luku
subject: onnettomuudet
subject: tulipalot
subject: Wennerström, Matthias Wilhelm
subject: artikkelit (julkaisut)
description: 5. toukokuuta 1828 syttyi Kajaanin kihlakuntaan kuuluvan Paltamon pitäjän kruununnimismiehen Matthias Wilhelm Wennerströmin talossa, Parkinniemessä, tulipalo. Wennerström ei itse ollut palon hetkellä kotona, mutta hänen vaimonsa, kaksi lastaan ja palvelusväkensä yrittivät parhaansa mukaan sammuttaa paloa. He eivät kuitenkaan mahtaneet mitään tuulen mukana leviäville liekeille, jotka veivät mukanaan päärakennuksen, tallin, rehuladon ja muut ulkohuoneet. Palo ei tiettävästi vaatinut kuolonuhreja, mutta omaisuudelliset menetykset olivat mittavat. 27. toukokuuta 1828 Kajaanin kihlakunnan silloinen kruununvouti Johan Christian Wichman julkaisi Finlands Allmänna Tidning -lehden numerossa 61 suomeksi artikkelin tulipalosta. Kirjoituksen johdosta nimismies Wennerströmin perheelle lähetettiin avustusta noin 750 Suomen markkaa.
creator: Enwald, Gustaf
format: Teksti/PDF
language: fi

Kihlakuntamme metsien säästämismääräyksiä 80 vuotta sitten
subject: Kajaani
subject: Kajaanin kihlakunta
subject: historia
subject: paikallishistoria
subject: 1800-luku
subject: määräykset
subject: hakkuut
subject: hakkuukiellot
subject: metsät
subject: Lavonius, Alexander
subject: Kajaani (sanomalehti)
subject: artikkelit (julkaisut)
description: Vuonna 1852 antoi silloinen Oulun läänin maaherra Kajaanin kihlakunnan metsiä koskevan julistuksen, jonka tarkoitus oli säädellä metsien hakkuuta. Ennen tätä julistusta saivat yksityiset kajaanilaiset metsänomistajat tehdä metsilleen mitä halusivat. Viisaimmat maanomistajat säästivät metsiään, kun taas monien "yksityisten metsät raiskattiin, suoraan sanoen, pilalle". Julistuksessa maaherra A. Lavonius määräsi, että metsänomistajat saivat polttaa tervaa vuosittain sen mukaan, paljonko maksoivat veroa. Artikkeliin liitetyssä julistuksen sanatarkassa kopiossa näkyy suomen kielen muoto erityisesti Oulun läänissä 1800-luvulla. Tutut Oulun murteen piirteet ovat olleet kielessämme jo silloin. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä numero 98/1932. Kirjoittajana Henrik Vilhelm (Wille) Claudelin.
creator: Claudelin, Henrik Vilhelm
publisher: Kajaani (sanomalehti)
format: Teksti/PDF
language: fi