suutarit
kengät
Teuvo Mäkelän kummit suutari Niilo Toivonen ja vaimonsa Elna työn touhussa.
miehet
raput
rakennukset
Vasemmalta Teuvo Mäkelä, Toivo Vuorinen ja takana Heino Hyrylä Heinäsuon tilan tuvan rappusilla 1960-luvulla.
Valokuvat
Ihmiset
Ryhmäkuvasta tunnistettu takarivistä vasemmalta Anja Peltonen (Heikkilä), Paula Peltonen ja Aira Peltonen (Heikkilä) ja eturivistä oikealta Suoma Peltonen (Hyrylä). Kuva on n. vuodelta 1927 Torpinkylästä.
ihmiset
ryhmät
Kuva on otettu n. 1918 - 1920. Ryhmäkuvasta on tunnistettu takarivistä vasemmalta Anja Peltonen (Heikkilä), Selma Peltonen (Arrenius), Wiljam Peltonen, Maria Aalto (Mattson), Selma Mattson (Marttila), Vihtori Marttila (Kanniston tila). Keskellä oikealta Johan Mattson Aalto (Arvila), Abel Arrenius, Maria Arrenius-Arvila (Erakkala). Eturivissa vasemmalta Suoma Peltonen (Hyrylä) ja Mirja Marttila (Mankamo).
lapset
koululaiset
Torpinkylän kansakoulussa n. vuonna 1918 otettu koulukuva. Kuvasta tunnistettu eturivistä vasemmalta kolmas Anja Peltonen (Heikkilä) ja keskiriviltä vasemmalta viides Martta Salmi (Tervo). Opettaja on Ivar Salmi.
Torpinkylän kansakoulussa n. vuonna 1933 otettu luokkakuva. Kuvasta on tunnistettu takarivistä vasemmalta kolma Paula Peltonen ja kuudes Aira Peltonen (Heikkilä). Opettajat ovat Mandi ja Ivar Salmi.
Torpinkylän kansakoulussa n. vuonna 1935 otettu luokkakuva. Kuvasta tunnistettu keskirivistä oikealta kolmas Paula Peltonen. Opettaja on Mandi Salmi.
meijerit
Torpinkylän kansakoulussa n. vuonna 1930 otettu luokkakuva. Kuvasta tunnistettu eturivistä vasemmalta viides Aira Peltonen (Heikkilä) ja toiselta riviltä vasemmalta neljäs Paula Peltonen. Opettajat ovat Mandi ja Ivar Salmi.
opettajat
Torpinkylän kansakoulun opettajat: Ivar Salmi 1903 - 1933 ja Mandi Salmi 1924 - 1961.
vaatteet
Juhannuskahvit Kylä-Arvilassa 1924. Seurueesta tunnistettu eturivistä oikealta Selma Peltonen (Arrenius), toinen Hilja Riihimäki (Kaiku), neljäs Anja Peltonen (Heikkilä, viides Hanna Arvila. Takarivistä oikealta Suoma Peltonen (Hyrylä), Laura Arvila ja Maria Aalto (Mattson).
Kuva on n. vuodelta 1927 - 28. Kuvassa on vasemmalta Suoma Peltonen (Hyrylä), Paula Peltonen, Selma Peltonen (Arrenius), Wiljam Peltonen ja Anja Peltonen (Heikkilä).
Kuvasta tunnistettu oikealta Helmer Arvila. Kuva on 1930 - 1940-luvulta.
heinänkorjuu
niittäminen
perhe
Kuvasta tunnistettu niittomies Wiljam Peltonen, haravoitsijat oikealta Selva Peltonen ja Hanna Arvila, pieni poika Aimo Arvila ja takarivistä vasemmalta Maria Aalto.
yhteistyö
lepo
kahvi
Kuvasta tunnistettu eturivistä toisena Suoma Peltonen (Hyrylä), neljäntenä Maria Aalto ja keskirivistä vasemmalta Hanna Arvila ja toisena Laura Arvila.
pellava
maanviljely
Pellavaa loukutetaan uudessa Arvilassa 1940-luvun alussa. Tunnistetut eturivissä vasemmalla Maria Aalto ja oikealla Aira Peltonen (Heikkilä). Takarivissä vasemmalla Kyllikki Hannukainen (Riihimäki).
uunit
tuvat
Kylä-Arvilan tuvan vanha uuni 1900-luvun alussa.
rippikoulu
Rippikoululaisia Pukkilan kirkon portailla n. vuonna 1938. Kuvasta tunnistettu edessä oleva kanttori Eino Piirola, alariviltä laskettuna toisella rivillä oikealla Sävy Hannula (Salmi), kolmannella rivillä vasemmalta ensimmäisenä Paula Peltonen.
autoilu
Kuva on 1920-luvulta. Kuvasta tunnistettu oikealta ensimmäisenä Irja Heikkilä (Jäppinen) ja toisena Suoma Peltonen (Hyrylä).
kokit
Muistitietoa Pentti Haanpäästä : haastateltavina Pentti Haanpään omaisia 1
kirjailijat
henkilöhistoria
haastattelut
sukulaiset
Digitoitu tallenne on nauhoitus haastattelusta, jossa oululainen kulttuurivaikuttaja Tuure Holopainen haastattelee Pentti Haanpään sisaria Reeta Tinkalaa ja Heidi Kaurasta sekä edellisen puolisoa Yrjö Tinkalaa ja Pentin Olli-veljen vaimoa Anna Haanpäätä. Keskustelun aiheina ovat Pentti Haanpään lapsuudenaika ja kouluvuodet, lapsuuden leikit ja erilaiset tapahtumat perheessä. Keskustelussa kuvaillaan Pentin vanhempia ja sisaruksia ja kerrotaan perheen musiikki- ja lukuharrastuksista. Haastateltavat kertovat Pentin kirjoittamisesta, kirjojen vastaanotosta, julkaisuboikotista 1930-luvulla ja henkilöistä, jotka ovat olleet teosten esikuvina. Lopuksi puhutaan Pentti Haanpään seuran perustamisesta ja kirjailijan muistomerkin pystyttämisestä. Haastattelu on tehty 30.9.1984.
Holopainen, Tuure
Siikalatvan kirjasto
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
Muistitietoa Pentti Haanpäästä : haastateltavina Pentti Haanpään omaisia 2
Muistitietoa Pentti Haanpäästä : haastateltavina Pentti Haanpään omaisia 3
Muistitietoa Pentti Haanpäästä : haastateltavana Eero Vesterinen
ystävät
Digitoitu tallenne on nauhoitus haastattelusta, jossa oululainen kulttuurivaikuttaja Tuure Holopainen haastattelee Pentti Haanpään tuttavaa Eero Vesteristä. Haastattelussa Vesterinen kertoo ystävyydestään ja yhteisistä kokemuksistaan Pentin kanssa, kortinpeluusta, kalastelusta ja kaikenlaisista sattumuksista. Aiheina ovat myös Pentin mielipiteet alkoholipolitiikasta ja muista yhteiskunnallisista kysymyksistä sekä Pentin hautajaiset. Haastattelu on tehty Piippolassa 16.10.1984.
Muistitietoa Pentti Haanpäästä : haastateltavina Toivo Niemimäki, Toivo Tuominen ja Hilma Karppinen
Digitoitu tallenne on nauhoitus haastatteluista, joissa oululainen kulttuurivaikuttaja Tuure Holopainen haastattelee Pentti Haanpään tuttavia ja naapureita Toivo Niemimäkeä, Toivo Tuomista ja Hilma Karppista. Toivo Niemimäki kertoo muistojaan Pentti Haanpäästä 1920-luvulta alkaen sekä yhteisestä korttipeliporukasta. Toivo Tuominen kertoo kansakouluajoista, Pentin suhtautumisesta koulunkäyntiin ja opettajiin sekä kouluaikojen sotaleikeistä. Haastattelussa puhutaan myös kortinpeluusta, pontikanjuonnista, kyläilyistä puolin ja toisin ja yhteisistä markkinareissuista sekä piippolalaisten suhtautumisesta Pentin kirjoittamiseen. Hilma Karppinen muistelee yhteisiä kansakouluaikoja sekä kanssakäymistään Pentin perheen kanssa. Haastattelut on tehty Piippolassa 29.9.1984.
Muistitietoa Pentti Haanpäästä : haastateltavina Väinö Ritola ja Urho Selkäinaho
Haastateltavina Väinö Ritola ja Urho Selkäinaho Digitoitu tallenne on nauhoitus haastatteluista, joissa oululainen kulttuurivaikuttaja Tuure Holopainen haastattelee Pentti Haanpään tuttavia Eero Väinö Ritolaan ja Urho Selkäinahoa. Pentti Haanpään lapsuusajan naapuri Väinö Ritola kertoo yhteisistä leikeistä Pentin kanssa 1910-luvulta alkaen, kouluajoista sekä myös myöhemmän ajan yhteydenpidosta yhteisessä korttiporukassa. Urho Selkäinaho kertoo haastattelussa mm. yhteisistä iltamareissuista, Pentin urheiluharrastuksista ja kalastamisesta. Haastattelut on tehty Piippolassa 29.9.1984.
Muistitietoa Pentti Haanpäästä : haastateltavana Kerttu Hyvärinen
Digitoitu tallenne on nauhoitus haastatteluista, joissa oululainen kulttuurivaikuttaja Tuure Holopainen haastattelee Pentti Haanpään nuoruusajan tuttavaa Kerttu Hyväristä. Hyvärinen kertoo muistoja Pentistä tämän nuoruusvuosilta. Keskustelun aiheena ovat myös Haanpään teosten esikuvina olleet henkilöt. Hyvärinen kertoo myös Pentin kortinpeluusta, Aili ja Elsa Haanpäästä sekä perheen elämästä 1940-1950-luvuilla. Haastattelu on tehty Piippolassa 15.10.1984.
Muistitietoa Pentti Haanpäästä : haastateltavana Jussi Haanpää
Digitoitu tallenne on nauhoitus haastatteluista, joissa oululainen kulttuurivaikuttaja Tuure Holopainen haastattelee Pentti Haanpään Olli-veljen poikaa Jussi Haanpäätä. Jussi Haanpää kertoo muistojaan Pentistä sekä sotaa edeltävästä ajalta, sota-ajalta että 1940-1950-luvuilta. Jussi Haanpää muistelee Pentin polkupyörää, hiihtämistä, kaupunkireissuja, tutustumista Ailiin ja naimisiinmenoa. Aiheina ovat myös iltamissa käynnit, shakinpeluu, musiikki ja tapaamiset sodan jälkeen Oulussa. Jussi Haanpää kertoo myös siitä, kuinka sai tiedon Pentin hukkumisesta, etsinnöistä järvellä ja hautajaisista. Haastattelu on tehty 17.11.1984.
kirjastoautot
Sonkajärven kunnankirjasto
Nousiaisten Pyhän Henrikin kirkko sisältä jouluaattona
Varsinais-Suomi
Nousiainen
1890-luku
kirkot
kirkkorakennukset
sisätilat
Nousiaisten kirkko sisältä jouluaattona 1898.
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
Santamalan Lehtiniemen entinen asuinrakennus
1800-luku
Rakennus on toiminut 1800-luvulla mm. pappien ja nimismiehen asuntona. Viimeiseksi Lehtiniemen pientilan päärakennuksena vuosina 1889-1927, ensin Torppari Matts Johanssonin ja sitten hänen poikansa August Lehtisen omistamana ja asuttamana. Myöhemmin rakennus on siirretty Nousiaisten kotiseutumuseon alueelle.
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
Jokioinen
Johan Mattson Rindell syntyi Nousiaisten Alakylän Pietilän talossa 1837. Nousiaisissa nuorena häntä kutsuttiin häämusikantiksi. Hänet tunnettiin myös etevänä ihmisten lääkitsijänä. Kouluja hän kävi Turussa. Hän toimi lukkarina, urkujenrakentajana, koulumestarina ja kanttorina usealla paikkakunnalla.
Sainio, Jukka
2010-luku
luonto
kalliot
kivet
Kuppikivet ovat muinaisjäännöksiä, pyöreitä uurrettuja koloja kivessä tai kalliossa, niin sanottuja uhrikuoppia. Kuppikivet sijaitsevat Kaitaraistentien varrella.
Kaunonen, Paula
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
Askainen
Masku
meret
rannat
uimarannat
virkistysalueet
Nousiaisten kunnan virkistysalue Pikisaaressa, Askaisissa, lähellä Louhisaaren kartanoa. Alueella uimaranta, sauna ja varattavissa oleva takkahuone.
Elias Lönnrotin viimeinen käynti Kajaanissa
Lönnrot, Elias
vierailut
historia
paikallishistoria
Kajaani
1880-luku
Kainuun Sanomat
artikkelit (julkaisut)
Tohtori A. Anttilan toimittamassa Lönnrotin elämäkerran toisessa osassa alunperin ilmestynyt ja sittemmin Kainuun Sanomissa julkaistu kertomus Elias Lönnrotin viimeisestä vierailustaan Viipurin, Lappeenrannan ja Kuopion kautta Kajaaniin.
Enwald, Gustaf
Anttila, A.
Eläinten nimistä otettuja tilain, torppien y.m. nimiä Kajaanin kihlakunnassa
Sotkamo
Paltamo
1700-luku
torpat
maatilat
tontit
nimet
G. Enwaldin keräämiä, eläinten nimistä otettuja Kajaanin kihlakunnan tilojen, torppien ja paikkojen nimiä 1740-luvulta.
Eräs muistelma Ahlqvist-Oksasen käynnistä Kajaanissa 1847
1840-luku
runoilijat
Oksanen, A.
Ahlqvist, August
Fabritius, Maria Antoinette
Kajaani (sanomalehti)
Kajaani-lehdessä vuonna 1933 julkaistu artikkeli runoilija August Ahlqvistin, kirjailijanimeltään A. Oksanen, vierailusta Kajaanissa vuonna 1847. Siellä Ahlqvist muun muassa vieraili ystävänsä Elias Lönnrotin luona, tapasi tulevan vaimonsa Maria Antoinette Fabritiuksen ja sai innoitusta moniin runoihinsa kaupungin kuohuvista koskista ja rannattomista erämaista. Artikkeli on ilmestynyt alun perin kuopiolaisessa Savo-lehdessä osana Kaarlo Narisen sarjaa "Eräitä ennen julkaisemattomia muistelmia runoilija Ahlqvist-Oksasesta", jonka pohjalta kruununvouti G. Enwald kirjoitti tämän artikkelin Kajaani-lehteen vuonna 1933.
Historiallisia muistoja Kainuussa : "Kapteeninautio" Hyrynsalmen Nuottikankaalla
Kainuu
Hyrynsalmi
Moisiovaara
1900-luku
Ladau, Carl Reinhold
autiotalot
Vuonna 1927 herättivät ihmetystä erään vanhan taloryhmän rauniot Hyrynsalmen pitäjässä. Rauniot sijaitsivat noin 10 kilometriä Hyrynsalmen kirkolta Moisiovaaran kylään johtavan maantien varrella. Artikkelissa pohditaan, kuka tämän tilan on aikoinaan omistanut ja mitä sille on tapahtunut. Entiseksi omistajaksi arvellaan Carl Reinhold "Latokapteeni" Ladauta. Artikkeli on julkaistu Kainuun Sanomien numerossa 97/1927. Kirjoittajana nimimerkki H. W. C eli Henrik Vilhelm (Wille) Claudelin.
Claudelin, Henrik Vilhelm
Kainuussa on ennenkin eletty kovia aikoja
1860-luku
suuret nälkävuodet
katovuodet
pula-ajat
ulosotto
Artikkeli Suomen nälkävuosien 1866-1868 oloista Kainuussa sekä ulosottojen määrät kunnittain noina vuosina. Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa numerossa 78/1932. Kirjoittajana Henrik Vilhelm (Wille) Claudelin.
"Kajaani - suurkaupunki!" : Kajaanin kaupungin "rajankäynti" v. 1651
1600-luku
maanjako
väestö
Brahe, Pietari
Maaliskuun 6. päivänä 1651 kreivi Pietari Brahe myönsi Kajaanin kaupungille kaiken sen erämaan kaupungin eteläpuolella, joka ulottui Lehtovaaran kylään asti kahden peninkulman pituudelta. Linnalle annettiin alueet joen pohjoispuolella. Artikkeli kertoo rajankäynnin toimittamisesta eli kaupungin rajojen vahvistamisesta. Artikkelissa on kerrottu myös Kajaanin asukasluvun kehittymisestä alkaen vuodesta 1653 (39 henkeä) vuoteen 1929 (7 117 henkeä) saakka. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä numero 4/1934. Kirjoittajana nimimerkki H. W. C. eli Henrik Vilhelm (Wille) Claudelin.
Kajaani-lehti
kaupunkihistoria
kadunnimet
"Kun Kajaanin kaupunki 1651 perustettiin, oli se todellisuudessa kaupungin nimeä kantava maalaiskylä, jonka vähälukuiset asukkaat elättivät itseään maanviljelyksellä ja karjanhoidolla." G. Enwald kertoo artikkelissaan, miltä näytti Kajaanin kaupungin kartta vuonna 1764. Tontteja oli 86 kappaletta, joista 48 rakennettuja, 14 peltoina ja 18 niittyinä. Kaupungin harvat kadut saivat viralliset nimet vasta 1890-luvulla. Maa oli hyvin vesiperäistä, jolla oli keväällä ja syksyllä hankalaa kulkea. Sammakot kutivat kesäkaudet Kauppakadulla ja vain pitkospuita pitkin saattoi kävellä. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä vuonna 1936. Kirjoittajana G. Enwald.
Kajaanin kirkkojen vaiheista : Eilen tuli kuluneeksi 200 vuotta nykyistä edellisen kirkon vihkimisestä
Kajaanin kirkon historiaa vuodelta 1934. Kajaani oli pieni talonpoikaiskylä Kajaanin pitäjässä, kunnes se pitäjien eroamisen jälkeen liittyi osaksi Paltamoa. Itsenäistyttyään kaupungiksi tultuaan vuonna 1651 toimi sen kirkkona yhä Paltamon kirkko, mutta kreivi Pietari Brahe, Kajaanin kaupungin perustaja, ryhtyi heti toimenpiteisiin kirkon aikaansaamiseksi kaupunkiin. 5. helmikuuta 1652 pidetyillä kihlakunnankäräjillä annettiin rahvaalle määräys tuoda kirkkoa varten hirsiä ja alkaa rakennustyö. Kaupungin ensimmäinen kirkko valmistui vuonna 1656. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä 23.6.1934. Kirjoittajana Henrik Vilhelm (Wille) Claudelin.
Kajaanin kirkosta kertoo myös artikkeli Muutamia tietoja nk. Berghin navetasta ja Kajaanin kirkon puiston perustamisesta.
kirjastohistoria
kirjastot
Kajaanin lukuyhdistys
Kajaanin ruotsinkielisen lainakirjaston historiaa. Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa numero 97/1932. Kirjoittajana G. Enwald.
linnat
Kajaanin linna
<a href="/items/browse?advanced%5B0%5D%5Belement_id%5D=45&advanced%5B0%5D%5Btype%5D=is+exactly&advanced%5B0%5D%5Bterms%5D=Kajaanin+linnan+esittely%C3%A4.%0D%0A%0D%0AKajaanin+linnaa+alettiin+rakentamaan+1605.+Linnaa+rakennettiin+vuoteen+1619%2C+kunnes+sen+rakennusty%C3%B6t+keskeytettiin.+Linna+oliisoista+harmaista+kivist%C3%A4+muurattu+suorakulmio%2C+jonka+luoteisessa+ja+kaakkoisessa+p%C3%A4%C3%A4ss%C3%A4+oli+py%C3%B6re%C3%A4+torni.%0D%0A%0D%0AVen%C3%A4l%C3%A4iset+r%C3%A4j%C3%A4yttiv%C3%A4t+Kajaanin+linnan+1716.+Linnan+korjausten+aloittamista+harkittiin+1721+ja+uudelleen+1754%2C+mutta+entis%C3%B6intisuunnitelmista+luovuttiin.+Linnassa+oli+kuitenkin+komentajia+vuoteen+1793+saakka.%0D%0A%0D%0AArtikkeli+on+ilmestynyt+Kajaani-lehdess%C3%A4+1936.+Kirjoittajana+G.+Enwald.">Kajaanin linnan esittelyä. Kajaanin linnaa alettiin rakentamaan 1605. Linnaa rakennettiin vuoteen 1619, kunnes sen rakennustyöt keskeytettiin. Linna oliisoista harmaista kivistä muurattu suorakulmio, jonka luoteisessa ja kaakkoisessa päässä oli pyöreä torni. Venäläiset räjäyttivät Kajaanin linnan 1716. Linnan korjausten aloittamista harkittiin 1721 ja uudelleen 1754, mutta entisöintisuunnitelmista luovuttiin. Linnassa oli kuitenkin komentajia vuoteen 1793 saakka. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä 1936. Kirjoittajana G. Enwald.
mielipidekirjoitukset
Tapio (sanomalehti)
G. Enwald kertoo kuopiolaisessa Tapio-lehdessä 7.3. ja 4.4. vuonna 1875 ilmestyneistä, nimimerkin "Juho" kirjoittamista mielipidekirjoituksista koskien Kajaania, sen kansaa ja sivistystä.
Kappale Kainuun puutavaraliikkeen historiaa : oululaisten omistaman Ämmäkosken vesisahan lopettaminen ja sen historiallinen häätöpäätös
sahalaitokset
Kajaaninjoki
Ämmän eli Kajaanin vesisahan historiaa. Kajaanin kaupungin vierellä oleva Ämmän sahalaitos sai laillisen perustamisluvan vuonna 1844. Vuonna 1861 oli Kajaanin kihlakuntaan tullut lisää kolme sahaa, Myllyrannan (Paltamo) saha ja kaksi kotitarvesahaa Hyrynsalmen pitäjään. Kaupunki yritti häätää sahalaitosta ajanmukaisempien teollisuusyritysten tieltä, mutta sahan alueen maanomistajista tuli oikeuskiista. Sahanomistajat Snellman ja Weckman puolustautuivat väittämällä, että sahan perustajalle kirkkoherra Wegeliukselle oli vakuutettu omistusoikeus sahaan ja että sahan alue ei ollut kaupungille lahjoitettua maata. Lopulta historiallisia papereita tutkittuaan antoi pormestari G. Enwald päätöksen, että "kauppias Snellmanin ja luutnantti Weckmanin on poistettava sahalaitos ja jätettävä riidanalainen alue Kajaanin kaupungin vapaaseen hallintaan". Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa numero 141/1935. Kirjoittajana Henrik Vilhelm (Wille) Claudelin.
Kaupunkimme kaameat murhenäytelmät n. 200 vuotta sitten : Kajaaninlinnan päällikön tyttären surullinen elämäntarina ja hänen kaamea mestauksensa oikeuden pöytäkirjojen mukaan
1740-luku
oikeudenkäynti
murha
Troliin, Anna Gretha
13. joulukuuta 1743 Kajaanin kaupungissa aloitettiin oikeudenkäynti, jossa Diedrick Troliinin tytärtä Anna Gretha Troliinia syytettiin lapsen murhasta. Murhatun lapsen isä oli venäläinen kapteeni Scherajeff, joka pikkuvihan aikaan 13.9.1742 oli tullut Kajaaniin ja myöhemmin kihlautunut neiti Troliinin kanssa. Anna Gretha Troliin synnytti salaa lapsen, jonka hän murhasi ja piilotti. Oikeudenkäynnissä hän kiisti tekonsa useaan otteeseen. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä vuonna 1934 numeroissa 124, 131, 132, 134, 137, 1/12, 10/1-35.. Alkuperäisistä pöytäkirjoista suomentanut ja selostanut Henrik Vilhelm (Wille) Claudelin.
Keisarintalli Paltaniemellä Paltamon kirkonkylässä
Vuolijoki
1810-luku
Aleksanteri I
Kainuun Sissi
Matkallaan Suomessa alkusyksystä 1819 poikkesi keisari Aleksanteri I myös Kajaanissa. Keisarin seurueeseen kuuluva ruhtinas Wolkansky ilmoitti keisarin vastaanottoa järjestelevälle kapteeni Sebastian Gripenbergille, että keisari 28. elokuuta söisi päivällistä Haapalankankaalla. Gripenberg selitti, ettei Haapalankankaan uudistalossa ollut ainoatakaan tähän tarkoitukseen sopivaa huonetta, mutta ruhtinas vastasi siihen, että "hänen majesteettinsa" oli näin päättänyt ja päätöstä oli noudatettava. Niinpä keisarille etsittiin sopivaa ruokasalia, ja kun muuta tilaa ei löytynyt, käytettiin uudistalossa olevaa melkein uutta tallia ruokailutilana. Talli puhdistettiin ja seinät peitettiin koivunoksilla tallin hajun peittämiseksi. Lähimmästä talosta hankittiin pöytä ja lankusta valmistettiin penkki, joka vuorattiin kappaleella punaista verkakangasta. Päivällinen nautittiin tallissa, minkä jälkeen keisari Aleksander matkusti kapteeni Juneliuksen ohjaamalla purjeveneellä Kajaaniin. Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sissi -lehdessä numero 9/1933. Kirjoittajana G. Enwald.
Kertomus tulipalosta kaupungin lähellä olevassa Parkinniemen talossa toukokuun 5 päivänä 1828
1820-luku
onnettomuudet
tulipalot
Wennerström, Matthias Wilhelm
5. toukokuuta 1828 syttyi Kajaanin kihlakuntaan kuuluvan Paltamon pitäjän kruununnimismiehen Matthias Wilhelm Wennerströmin talossa, Parkinniemessä, tulipalo. Wennerström ei itse ollut palon hetkellä kotona, mutta hänen vaimonsa, kaksi lastaan ja palvelusväkensä yrittivät parhaansa mukaan sammuttaa paloa. He eivät kuitenkaan mahtaneet mitään tuulen mukana leviäville liekeille, jotka veivät mukanaan päärakennuksen, tallin, rehuladon ja muut ulkohuoneet. Palo ei tiettävästi vaatinut kuolonuhreja, mutta omaisuudelliset menetykset olivat mittavat. 27. toukokuuta 1828 Kajaanin kihlakunnan silloinen kruununvouti Johan Christian Wichman julkaisi Finlands Allmänna Tidning -lehden numerossa 61 suomeksi artikkelin tulipalosta. Kirjoituksen johdosta nimismies Wennerströmin perheelle lähetettiin avustusta noin 750 Suomen markkaa.
Kihlakuntamme metsien säästämismääräyksiä 80 vuotta sitten
Kajaanin kihlakunta
määräykset
hakkuut
hakkuukiellot
metsät
Lavonius, Alexander
Vuonna 1852 antoi silloinen Oulun läänin maaherra Kajaanin kihlakunnan metsiä koskevan julistuksen, jonka tarkoitus oli säädellä metsien hakkuuta. Ennen tätä julistusta saivat yksityiset kajaanilaiset metsänomistajat tehdä metsilleen mitä halusivat. Viisaimmat maanomistajat säästivät metsiään, kun taas monien "yksityisten metsät raiskattiin, suoraan sanoen, pilalle". Julistuksessa maaherra A. Lavonius määräsi, että metsänomistajat saivat polttaa tervaa vuosittain sen mukaan, paljonko maksoivat veroa. Artikkeliin liitetyssä julistuksen sanatarkassa kopiossa näkyy suomen kielen muoto erityisesti Oulun läänissä 1800-luvulla. Tutut Oulun murteen piirteet ovat olleet kielessämme jo silloin. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä numero 98/1932. Kirjoittajana Henrik Vilhelm (Wille) Claudelin.