Kajaanin kaupungin kansakoulusta ja sen ensimäisistä opettajista
Kajaani
historia
paikallishistoria
henkilöhistoria
1800-luku
1900-luku
kansakoulu
opettajat
Kajaani (sanomalehti)
artikkelit (julkaisut)
Vuoden 1872 toukokuussa myönsi Suomen valtio Kajaanin kaupungin ensimmäiselle kansakoululle 1 000 markan vuotuisen valtionavun. Saman vuoden kesäkuussa vahvistettiin ohjesääntö kaupungin ensimmäiselle kansakoululle. Kansakoulua varten kaupunki osti heinäkuussa 3 000 markalla edemenneen tuomari Carl Adolf Carlssonin talon, joka sijaitsi Kajaaninjoen varrella. Kaupungin ensimmäinen kansakoulu avattiin 1. helmikuuta 1873 ja se toimi samalla paikalla vuoteen 1889 saakka, tiloihin, joissa ala-alkeis-, reali- ja alkeiskoulu olivat sitä ennen toimineet. Artikkelissa luetellaan myös kansakoulun johtokunnan esimiehiä, opettajia ja muita koulutukseen liittyviä henkilöitä. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä numero 60/1934. Kirjoittajana G. Enwald.
Enwald, Gustaf
Tietoja Kajaanin koulun entisistä opettajista n. vuosilta 1812-1918 ja ala-alkeiskoulun entisten oppilaiden myöhemmistä elämänvaiheista vuosilta 1848-1875 löytyy myös täältä: Elämäkerrallisia tietoja Kajaanin koulun opettajista ja huomattavimmista oppilaista.
Katso myös: Henkilötietoja Kajaanin ala-alkeiskoulun oppilaista vuosilta 1840-1876.
Kajaanin kaupungin suomalaisnimisiä asukkaita vuosina 1729-1790
1700-luku
henkilönnimet
Kainuun Sanomat
1700-luvulla Kajaanissa asuneita henkilöitä, joilla oli suomalainen nimi. Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa. Kirjoittajana G. Enwald.
Kajaanin kaupungin valtuusmiehet 1875-1917
kaupunginvaltuustot
Luettelo Kajaanin valtuusmiehistä vuodesta 1875 vuoteen 1917. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä numeroissa 119-123 vuonna 1931. Kirjoittajana G. Enwald.
Kajaanin kihlakunnan edustajia valtiopäivillä
maapäivät
valtiopäivät
Porvoon valtiopäivät
Artikkelissa esitellään eri valtiopäivillä olleita Kajaanin edustajia, mm. 1778-1779 valtiopäivien päätöksen allekirjoittaneet, 1789 Tukholman valtiopäivät, Norrköpingin vuoden 1800 valtiopäivät ja Porvoon valtiopäivät 1809. Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa kesä- tai heinäkuun numerossa 1928. Tiedot on lehdelle toimittanut kruununvouti G. Enwald.
Kajaanin kihlakunnan henkikirjoittajat : Elämäkerrallisia tietoja
Kajaanin kihlakunta
1600-luku
henkikirjoittajat
kirjanpitäjät
kamreerit
Kun kuningatar Kristiina 1650 antoi Pietari Brahelle läänityksenä Kajaanin vapaaherrakunnan, ryhtyi tämä heti järjestämään sisäistä hallintoa ja asetti tehtäviin erinäisiä virkamiehiä. Erittäin tärkeä ja vastuullinen toimi oli kamreerilla, eli kuten myöhemmin sanottiin, kirjanpitäjällä, jonka tuli mm. hoitaa vapaaherrakunnan kanslia ja laatia tilit verojenkannosta. Kamreerin virkatehtävät olivat melkein samat kuin henkikirjurien, mistä syystä jälkimmäisiä ei ollut Kajaanin kihlakunnassa Brahen aikana. Ensimmäinen kamreeri oli entinen Turun kamreeri Niilo Olavinpoika Canik, joka tuli Kajaaniin 1651 ja hoiti kansliaa kuolemaansa asti 1661. Tämän jälkeen alettiin käyttää nimitystä kirjanpitäjä. Varsinainen ensimmäinen henkikirjoittaja nimitettiin luultavasti vuonna 1680, vaikka tietoja Kajaanin kihlakunnan ensimmäisistä henkikirjoittajista ei olekaan tämän artikkelin mukaan säilynyt, Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä 13.8.1934. Kirjoittajana G. Enwald.
Kajaanin kihlakunnan kruununvoudit 1839-1929
kruununvoudit
Tietoja Kajaanin kihlakunnan kruununvoudeista vuodesta 1839 vuoteen 1929. Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa numeroissa 120 ja 122 vuonna 1929. Kirjoittajana G. Enwald.
Kajaanin kihlakunnan nimismiespiirien nimismiehet v. 1850-1934
nimismiespiirit
nimismiehet
Paltamo
Sotkamo
Kuhmoniemi
Kuhmo
Hyrynsalmi
Suomussalmi
Puolanka
Säräisniemi
Kainuu
Ennen vuotta 1850 oli Kajaanin kihlakunta jaettu kuuteen nimismiespiiriin (Paltamo, Ala-Sotkamo, Ylä-Sotkamo, Ala-Hyrynsalmi, Ylä-Hyrynsalmi ja Säräisniemi). Vuonna 1884 muodostettiin Puolangasta seitsemäs nimismiespiiri. Artikkelissa luetellaan vuosien 1850-1934 aikana nimismiehinä toimineet henkilöt nimismiespiireittäin. Artikkelin tiedot on koottu Kainuun Sanomista 11.4., 20.9., 29.9., 16.10., 20.10. ja 8.11. vuonna 1934. Kirjoittajana G. Enwald.
Kajaanin kihlakunnassa v. 1789 asuneet nk. säätyhenkilöt
säätyläiset
Luettelo Kajaanin kihlakunnan säätyläisistä perustuen vuoden 1789 verotusluetteloon. Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa numeroissa 93 ja 94 vuonna 1929. Tiedot lehdelle on toimittanut kruununvouti G. Enwald.
Kajaanin linnan kuuluisan ja oppineen vangin Joh. Messeniuksen jesuiittaraamattu vielä tallella - Kajaanissa?
jesuiitat
Raamattu
Kajaanin linna
Messenius, Johannes
Johannes Messenius syntyi myllärin poikana Ruotsissa 1579 tai 1580. Hän kävi nuoruudessaan koulua Vadstenan luostarikaupungissa ja suoritti sittemmin Braunsbergissa jesuiittakoulun, josta hän valmistui 1603. Riitaannuttuaan jesuiittojen kanssa hän kierteli Euroopassa kunniaa ja mainetta keräten ja meni samasta syystä naimisiin saksalaisen Lucia Grothusenin kanssa. Vuonna 1608 Messenius palasi ruotsiin ja pakotettiin vannomaan vala, että hän luopuisi katolisesta uskosta ja "Ruotsin vihollisista". Tämän jälkeen hän kirjoitti paljastuskirjoituksia jesuiitoista, joista kostoksi ilmiantoivat jesuiitat hänet Ruotsin kuninkaalle. Messenius vangittiin, mutta hän oveluudellaan pääsi vapaaksi. Kuitenkin myöhemmin professorina ja valtionarkistonhoitajana ollessaan Johannes Messenius kävi salaista kirjeenvaihtoa Puolan jesuiittojen kanssa, mistä johtuen määräsi Ruotsin kuningas Kustaa Aadolf hänet vangituttavaksi Kajaanin linnaan. Vankeusaikanaan Messenius kirjoitti pääteoksensa, Ruotsin historiasta kertovan Scondia illustratan. Hän virui linnassa 20 vuotta ja vapautui vuonna 1636. Hän kuoli samana vuonna. Kajaanin tuomiokunnan tuomarina vuosina 1892-1904 toimineen Karl Johan Lundin jälkeen jättämästä arvokkaasta kirjastosta löydettiin vanha, salainen Raamattu, jonka arvellaan kuuluneen Johannes Messeniukselle. Sen omisti löytöhetkellä K. J. Lundin poika, Kajaanin varatuomari Holger Lund. Artikkelin on kirjoittanut nimimerkki H. W. C. eli Henrik Vilhelm (Wille) Claudelin.
Claudelin, Henrik Vilhelm
Johannes Messeniuksen jesuiitta-Raamatun omistajista on kirjoitettu myös seuraavassa artikkelissa: Tietoja Kajaanissa olevan Johannes Messenius'en raamatun omistajista.
Kajaanin vanhempiin kirkkoihin ja niiden vierellä olleeseen hautausmaahan, nykyiseen kirkkopuistoon, haudattuja henkilöitä
kirkkorakennukset
vainajat
hautausmaat
Kajaanin seurakunnan ensimmäinen kirkko rakennettiin pian kaupungin perustamisen jälkeen, vuonna 1652. Tämän kirkon venäläiset polttivat 1716. Uusi kirkko rakennettiin entisen paikalle 1719, ja se oli käytössä vuoteen 1895 saakka, jolloin se purettiin ja nykyinen, J. Ahrenbergin suunnittelema puukirkko rakennettiin sen tilalle. Seurakunnan vanhin hautausmaa sijaitsi kirkon ympärillä, mutta siihen on luultavasti haudattu vain vähän ihmisiä maan ollessa kivikkoista ja kallioperäistä. Yleisenä tapana 1600-luvun lopulla ja 1700-luvun alussa oli haudata ihmisiä myös kirkon lattian alle, mutta vuonna 1751 kehotti tuomiokapituli lopettamaan ruumiiden hautaamisen kirkon alle vedoten haitalliseen hajuun, joka mätänevistä ruumiista tunkeutui lattian alta kirkkoon. Kirkon ympäristöä käytettiin hautausmaana noin 160 vuotta eli vuoteen 1809 asti, jolloin ruumiita alettiin haudata Kajaaninjoen rannalla olevaan hautausmaahan. Artikkelissa on luettelo ennen vuotta 1809 kuolleista henkilöistä, jotka on haudattu joko Kajaanin vanhimpien kirkkojen alle tai niiden ympärillä olleeseen hautausmaahan, nykyiseen kirkkopuistoon. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä numero 85/1931. Kirjoittajana G. Enwald.
kauppiaat
Artikkelissa kerrotaan Kajaanissa 1700- ja 1800-luvuilla toimineista kauppiaista. Tätä ennen ei kaupungin perustamisen jälkeen ole kauppiaita tiettävästi kaupungissa ollut. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä numero 45/1933. Kirjoittajana G. Enwald.
sukunimet
Artikkelissa kerrotaan Kajaanin historiassa esiintyviä, vanhimpia sukunimiä ja niiden omistaneiden henkilöiden historiaa. Jo 1600-luvulla on Kajaanissa asunut esimerkiksi henkilöitä nimeltä Rönty, Okkonen ja Väyrynen. Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa numeroissa 23 ja 25 luultavasti noin vuonna 1930. Kirjoittajana G. Enwald.
Kajaanissa ja Sotkamossa elänyt Mustosten suku
Mustonen (suku)
Leino, Eino
Leino, Kasimir
Sukunimi "Mustonen" esiintyy ensimmäisen kerran Kajaanin vanhimmissa asiakasluetteloissa vuonna 1752. Artikkelissa kerrotaan Mustosten suvusta Kajaanissa 1700- ja 1800-luvuilla. 1800-luvun alkupuolella Liperissä asuvan Jaakko Mustosen pojat olivat Anders ja Karl Mustonen. Anders Mustonen, myöhemmin Lönnbohm, syntyi Liperissä 2.1.1824. Hänen puolisonsa oli kapteenin tytär Anna Emilia Kyrenius, syntynyt 5.12.1834. Andersin ja Annan lapsista on artikkelissa mainittu muutama, esimerkiksi heidän toinen poikansa Kasimir Agaton Lönnbohm, syntynyt Paltamossa 17.11.1866, joka käytti kirjailijana nimeä Kasimir Leino, sekä Andersin ja Annan kolmas poika, Armas Eino Leopold Lönnbohm, joka runoilijana otti itselleen taiteilijanimen "Eino Leino". Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa 13.6.1934. Kirjoittajana G. Enwald.
Lyhykäisiä elämäkerrallisia tietoja Sotkamon hautausmaihin haudatuista henkilöistä
haudat
Artikkeli kertoo Sotkamon kahdelle hautausmaalle, vanhemmalle ja uudemmalle, haudattujen henkilöiden hautapaikoista sekä heidän taustoistaan. Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa numeroissa 84, 90 ja 99 vuonna 1929. Kirjoittajana G. Enwald.
Lyhykäisiä tietoja Kajaanin hautausmaahan haudatuista tunnetuimmista henkilöistä
Artikkelissa esitellään Kajaanissa Kajaaninjoen vierellä olevalle Kajaanin vanhalle hautausmaalle haudattuja henkilöitä ja heidän taustojaan. Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa numeroissa 87, 88, 90, 93 ja 94 vuonna 1926. Kirjoittajana G. Enwald.
Cajanus, Daniel
kainuulaiset
Anders Cajanuksen poika Daniel Cajanus syntyi Paltamossa 1704. Häntä kutsuttiin "pitkäksi suomalaiseksi", sillä hän oli täysikasvuisena neljä kyynärää ja neljä tuumaa (2,625 metriä) pitkä. Käytyään jonkin verran koulua muutti Daniel ulkomaille ja otti pestin Puolan kuninkaan August II:sen ratsuväkirykmentin lipunkantajaksi. Hän kuitenkin huomasi pian, että ansaitsi enemmän esittelemällä itseään maksusta, sillä hän oli kasvanut "jättiläiseksi, jollaista koskaan ennen ei oltu nähty". Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä numerossa 86/1932. Kirjoittajana G. Enwald.
Sotkamon kappalaisen Samuel Bohmin jälkeläisiä
Bohm (suku)
Bohm, Samuel
Artikkeli esittelee Sotkamon kappalaisen, myöhemmin Siikajoen kirkkoherran, Samuel Bohmin jälkeläisiä. Samuel Bohm, lukkarin poika Oulusta, syntyi 20. toukokuuta 1732, pääsi ylioppilaaksi 1751, vihittiin papiksi 1758, toimi Sotkamon kappalaisena vuodesta 1763, Siikajoen kirkkoherrana 1785 ja kuoli 30. marraskuuta 1800. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä noin vuonna 1930. Kirjoittajana G. Enwald.
Sotkamo pitäjän Ylisotkamon kylässä olevan Sopalan tilan omistajia
maatilat
maanomistajat
artikkeli (julkaisut)
Artikkeli perehtyy Sotkamon pitäjän Ylisotkamon kylässä sijainneen Sopalan tilan entisiin omistajiin ja heidän taustoihinsa. Johan Schroderus, mahdollisesti Ivar Schröderin poika ja Schroderus-suvun vanhin jäsen, syntyi 1678 ja oli nimismiehenä ja suorituskomissaarina Sotkamossa. Hän omisti Sopalan tilan, jossa kuoli joulukuussa 1741. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä vuonna 1935. Kirjoittajana G. Enwald.
Tietoja entisestä Kajaanin pataljoonasta
pataljoonat
virkatalot
päälliköt
lääkärit
tuomarit (oikeus)
saarnaajat
Kun Kajaanin linna vuonna 1716 hävitettiin, muodostettiin linnan varustusväeksi asettuvasta miehistöstä Pohjanmaan rykmenttiin kuuluva komppania, jonka päällikkönä toimi nk. maakapteeni. Vuonna 1788 muutettiin Kajaanin komppania Pohjanmaan rykmenttiin kuuluvaksi pataljoonaksi. Artikkelissa esitellään Kajaanin komppanian upseereita ja muita virkailijoita, kuten lääkäreitä, sotatuomareita ja saarnaajia, sekä heille varattuja virkataloja.
Tietoja Hyrynsalmen hautausmaahan haudatuista tunnetuista henkilöistä
Artikkelissa esitellään Hyrynsalmen kirkonkylän hautausmaahan haudattuja henkilöitä ja heidän taustojaan 1800- ja 1900-luvuilta. Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa numerossa 2B/1930. Kirjoittajana G. Enwald.
Tietoja Kajaanin 16:sta reservikomppaniasta
sotahistoria
komppaniat
Kainuun Sissi
Tietoja Kajaanin 16:sta reservikomppaniasta 1800-luvulta, muun muassa sen harjoituspaikasta, päälliköistä ja vääpeleistä. Artikkeli on julkaistu Kainuun Sissi -lehdessä numeroissa 6-8 vuonna 1933. Kirjoittajana G. Enwald.
Tietoja Kajaanin kihlakunnassa eläneestä suvusta Spoof
suvut
Spoof (suku)
Spoof-suvun vanhimmiksi jäseniksi tiedetään varmuudella 1600-luvun jälkipuoliskolla eläneet Erik, Johan ja Jonas. Kun Johan, tai Juhana, kuoli lapsettomana ja Jonas sai ainoastaan tyttäriä, jatkui suku ainoastaan Erikin sukuhaarasta. Suvun jäseniä on asunut tiettävästi aina 1600-luvun loppupuolelta Lempäälässä. Jonas Spoofin, syntynyt 28.9.1647, monista lapsista Erik ja Matias siirtyivät asumaan Kajaanin seudulle. Erik siirrettiin piirimaanmittariksi Paltamon pitäjään 1763, missä hän kuoli naimattomana 1764. Matias taas nimitettiin Paltamon piirin nimismieheksi 1764 ja tuli Kajaanin kihlakunnassa eläneen Spoof-suvun kantaisäksi. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä 12.4.1934. Kirjoittajana G. Enwald.
Tietoja Kajaanin seurakunnan lukkareista 1729-1934
papit
lukkarit
Kajaanin kaupungin perustamisen jälkeiseltä ajalta ei ole tämän artikkelin mukaan varmaa tietoa, kuka kaupungissa on toiminut lukkarina, mutta on arveltu, että sellainen on kuitenkin virkaan nimitetty vuonna 1665. Isoviha hävitti vanhimmat kirkonkirjat, joten vuosina 1651-1729 Kajaanissa lukkareina toimineiden tiedot puuttuvat. Artikkelissa luetellaan Kajaanin kaupungin lukkareina isonvihan jälkeen, alkaen vuosina 1729-1733 lukkarina toimineesta Jacob Filipssonista. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä numerossa 49/1934. Kirjoittajana G. Enwald.
Tietoja Kajaanin vanhemmista postimestareista ja postioloista
postinjakajat
postitoimipaikat
postityöntekijät
Ensimmäinen varma tieto Kajaaniin perustetusta postikonttorista on vuodelta 1669, vaikka kaupungissa lienee ollut postitoimisto jo heti kaupungin perustamisen jälkeen 1651. Johan Gamman toimi Kajaanin postimestarina 1669. Artikkelissa esitellään Kajaanilaisia postimestareita Gammania seuranneesta Johan Uhlvikista (postimestarina vuoteen 1743 saakka) aina ensimmäiseen naispuoliseen Kajaanin postimestariin Charlotta Backmaniin (postimestarina 187-1900). Samalla kerrotaan myös postinkulusta ja isonvihan ja pikkuvihan vaikutuksista postin kulkuun ja kaupungin oloihin. Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa numeroissa 145 ja 146 vuonna 1931. Kirjoittajana G. Enwald.
Tietoja Kajaanissa olevan Johannes Messenius'en raamatun omistajista
Henrik Vilhelm Claudelinin artikkelissa "Kajaanin linnan kuuluisan ja oppineen vangin Joh. Messeniuksen jesuiittaraamattu vielä tallella - Kajaanissa?" (http://digi.kirjastot.fi/admin/items/show/125935, julk. n. 1930) kerrottiin, että Karl Johan Lundin jälkeen jättämästä kirjastosta löydettiin vanha Raamattu, jonka arvellaan kuuluneen Johannes Messeniukselle. Raamatun ja kirjaston omisti löytöhetkellä K. J. Lundin poika, Kajaanin varatuomari Holger Lund. Tässä artikkelissa selvitetään, kuinka kyseinen Raamattu on päätynyt Kajaaniin ja ketkä ovat olleet mahdollisesti sen aikaisemmat omistajat. Kun Messenius siirrettiin 1626 Kajaanin linnasta Ouluun, hän vei kirjastonsa mukanaan. Kuollessaan 1636 oli hän lahjoittanut kirjastonsa Oulun kirkolle, mutta suurin osa kokoelmasta myytiin. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehden numerossa 22.8.1930(?). Kirjoittajana nimimerkki G. E-d eli Gustaf Enwald.
Johannes Messeniuksen Raamatusta on kirjoitettu myös seuraavassa artikkelissa: Kajaanin linnan kuuluisan ja oppineen vangin Joh. Messeniuksen jesuiittaraamattu vielä tallella - Kajaanissa?.
Tietoja majuri Simo Afleck'ista ja hänen jälkeläisistään
Pielisjärvi
Lieksa
Afleck, Simo
Hurtta, Simo
Majuri Simo Afleckilla oli Kajaanin seudulla ja Karjalassa kansan keskuudessa maine hurjana ja väkivaltaisena miehenä. Vuonna 1691 langetti Pielisjärven kirkkoherra Pietari Herkepeus Afleckin sakkoihin ja julkiseen kirkkorangaistukseen kuudennen käskyn törkeästä rikkomisesta. Afleck vapautettiin, ja hän lupasi maksaa hiukeat sakot. Sakkoja maksamatta hän kuitenkin pakeni Inkerinmaalle, palaten parin vuoden kuluttua Karjalaan, jolloin hän kävi kirkkoherran kimppuun syyttäen tätä mm. kansan pahoinpitelemisestä. Afleck oli napit vastakkain usein virkamiesten ja kirkkoherrojen kanssa elämänsä aikana. Artikkelissa kerrotaan hänen rauhattomasta elämästään, joka päättyi viimein 9. toukokuuta 1725 joko itsemurhaan tai kostomurhaan. Artikkelin lopussa luetellaan myös hänen ja kirkkoherra Herkepeuksen tyttären Annan lapset. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä 22.3.1934. Kirjoittajana G. Enwald.
Tietoja Sotkamon vanhimpaan kirkkoon haudatuista henkilöistä
Sotkamon kirkon arkistoissa on luettelo vuosina 1729-1748 seurakunnan kuolleista ja haudatuista henkilöistä. Listassa on myös mainittu, ketkä heistä on haudattu hautausmaalle ja ketkä kirkon lattian alle. Yllä mainitusta luettelosta on tässä artikkelissa lueteltu henkilöitä, heidän kuolin- ja hautauspäivänsä sekä hautapaikkansa. Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa numerossa 104/1931. Kirjoittajana G. Enwald.
kirkkoherrat
pormestarit
virkamiehet
Artikkelissa esitellään Kainuun vanhimpien virkamiessukujen (Costiander, Castren, Ståhlberg, Frosterus, Snellman, Cajanus, Appelgren, Aejmelaneus, Schroderus, Elfving, Roos, Strömmer) jäseniä. Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa numeroissa 71, 76, 80, 110 ja 113 vuonna 1932. Kirjoittajana G. Enwald.
Vanhoista kätköistä : Henkilötietoja Kajaanin kaupungin valtiopäivämiehistä 1723-1809
valtiopäivämiehet
Ennen isoavihaa eivät Kajaanin kaupungin asukkaat tahtoneet lähettää valtiopäiville edustajaa vedoten köyhyyteensä. Isonvihan jälkeen kaupunki oli kuitenkin entistä köyhempi ja vähälukuisempi, mutta silti jo 1723 valtiopäiville valittiin Kajaanin edustajaksi Pietarsaaren kaupungin pormestari Elias Hamnius. Artikkelissa esitellään Kajaanin kaupungin edustajat kullakin valtiopäivillä vuodesta 1723 vuoteen 1809. Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa numerossa 29/1928. Kirjoittajana G. Enwald.
Vanhoista kätköistä : Tietoja eräiden Kajaanin entisten virkamiesten rikoksista
rikokset
Kun Kajaanin kaupunki ja sen ympäristö olivat entisaikoina maanteiden puutteessa eristettynä muusta Suomesta, eivät virkamiehet mielellään tahtoneet tuolle syrjäiselle seudulle. Lisäksi Etelä-Suomessa palvelevia virkamiehiä rangaistiin rikoksista ilmeisesti lähettämällä heidät Kajaanin seudulle. Tästä syystä sattui Kajaaniin useita virkamiehiä, jotka erotettiin heidän tehtyä jonkin rikoksen. Artikkelissa esitellään jonkin rikoksen takia virastaan erotettuja virkamiehiä 1700-luvun ja 1800-luvun alun Kajaanista. Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa 36-37/1936. Kirjoittajana G. Enwald.
Vanhoista kätköistä : Tietoja Paltamon seurakunnan hautausmaahan haudatuista enimmän tunnetuista seurakuntalaisista
Artikkelissa kerrotaan Paltamon kirkon historiaa ja luetellaan Paltamon hautausmaalle haudattuja henkilöitä ja heidän taustojaan. Alussa kerrotaan myös Paltamon kirkon historiasta. Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa numeroissa 81 ja 82 vuonna 1928. Kirjoittajana G. Enwald.
Aleksanteri I
vierailut
Maaherra Johan Fred Clàsenin määräys siitä, kuinka keisari Aleksanteri I tuli ottaa vastaan tämän vieraillessa Kajaanissa 1819, sekä Oulun läänikanslian virkamies Heikelin kirje, josta ilmenee ihailu mainittua keisaria ja tämän vierailua kohtaan. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä numerossa 36/1934. Kirjoittajana nimimerkki H. W. C. eli Henrik Vilhelm (Wille) Claudelin.
Eräs rajankäyntipöytäkirja maalisk. 6 päivältä 1651
kuntarajat
6. maaliskuuta 1651 toimitettiin rajankäynti Kajaanin kaupungissa ja ympäröivissä pitäjissä. Artikkelissa käsitellään rajankäyntipöytäkirjassa esiintyviä virheitä ja poikkeavuuksia. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä numerossa 93/1942. Kirjoittajana G. Enwald.
Eräs "rynttypaali"-juttu Kajaanin raastuvanoikeudessa n. 120 vuotta sitten
oikeudenkäynti
Lokakuun 7. päivänä 1811 tuli Claes Molander Kajaanin raastuvanoikeuteen. Hän kertoi, että porvarintytär Anna Leena Pikkarainen oli talossaan edellisenä päivänä klo 16 antanut kaupungin piikojen ja renkien tanssia renki Erik Kettusen soittaessa viulua. Muuta rikollista ei ollut tapahtunut, mutta itse tanssi, vieläpä sunnuntai-iltana, oli rikos, josta hän tahtoi syyttää. Oikeus tuomitsi Anna Leena Pikkaraisen maksamaan sakkoa 40 markkaa. Oikeus katsoi myös pelimanni Kettusen syylliseksi, mutta koska hänellä ei työläisenä ollut rahaa sakkojen maksamiseen, määrättiin hänet istumaan yhdeksi sunnuntaiksi jalkapuussa kirkon oven ulkopuolella. Muille tanssiin osanottaneille annettiin varoitus. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehden numerossa 98/1934. Kirjoittajana nimimerkki H. W. C. eli Henrik Vilhelm (Wille) Claudelin.
Hävinnyttä Kajaania : Erään kaupunkimme vanhan talon vaiheita
tontit
Kajaani (lehti)
Kajaanissa sijaitsevan tontin nro 40 omistajia ja historiaa. Tontin omistajia tunnetaan vuodesta 1752 alkaen, mutta vuoden 1765 asemakaavan mukaan tonttia käytettiin ainakin tuolloin vielä niittymaana, eikä siellä ole myöskään 1847 kirkonkirjojen mukaan asunut vielä ketään. Vuonna 1752 mainitaan tontin omistajana Jonas Okkonen, joka toimi mm. kaupungin raatimiehenä. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä numerossa 60/1939. Kirjoittajana G. Enwald.
Kajaanin kaupungin kehittyminen ja asukasluvun lisääntyminen 1653-1942
väestö
Kajaanin asukasluvun kehittymisestä aina kaupungin perustamisvuodesta 1651 lähtien aina artikkelin julkaisuvuoteen 1942. Artikkeli sisältää tarkkoja asukasmääriä vuosittain. Se on ilmestynyt Kajaani-lehdessä numerossa 102/1942. Kirjoittajana G. Enwald.
Kajaanin kaupungin talot ja tontit sekä niiden omistajat isovihan jälkeisellä ajalla
Kajaanin kaupungin tontteja ja niiden omistajia vuodelta 1729. Artikkelin lopussa on lueteltu tonttien lukumääriä 1729-1820. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä numerossa 1943. Kirjoittajana G. Enwald.
Kajaanin vanhojen talojen ja tonttien omistajia käsitellään myös artikkelissa Tietoja Kajaanin kaupungin taloista ja tonteista sekä niiden omistajista vuosilta 1820-1901 sekä Tietoja eräistä Kajaanin vanhimmista tonteista ja taloista sekä niiden omistajista.
asemakaavoitus
julkiset rakennukset
onnettomuudet
Kajaanin silloisen pormestarin C. G. Flanderin kirjoittama selostus kaupungin oloista ja historiasta vuodelta 1815. Kertomuksessa esitellään mm. kaupungin perustaminen 1651, kaupungin asemakaavaa ja maita, julkisia rakennuksia ja kaupunkia kohdanneita onnettomuuksia. Artikkelin on suomentanut "nimismies J. N. Claudelin", jolla tarkoitetaan kuitenkin luultavasti nimismies Henrik Vilhelm "Wille" Claudelinia. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä 1933.
Flander, Carl Georg
Kajaanin kuninkaallisen pataljoonan yleisharjoitus pidettiin v. 1806 Paltaniemellä. Parin vuoden kuluttua sen jälkeen lähti pataljoona v. 1808-1809 sotaan
Kuusamo
sotaharjoitukset
Kajaanin Kuninkaallinen Jääkäripataljoona koostui Paltamon, Sotkamon, Hyrynsalmen ja Kuusamon komppanioista ja jälkimmäiseen kuuluvasta Kemijärven osastosta. Paltaljoona otti osaa mm. vuosien 1808-09 suureen sotaan (Suomen sota) kapteeni Fahlanderin johdolla. Vähän ennen täät sotaa pidettiin pataljoonan yleisharjoituksen Kajaanin Paltaniemellä. Artikkelissa on pataljoonan esittelyn lisäksi myös maaherra Langén antama määräys sotatarpeiden kuljetuksesta tervaveneillä. Määräys on päivätty 5.8.1806, ja siitä sekä nimismiehen merkitsemästä kuulutuksesta ilmenee myös "silloista vajavaa suomenkielentaitoa". Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä numerossa 13/1937. Kirjoittajana nimimerkki H. W. C. eli Henrik Vilhelm Claudelin.
Kajaanin pommituksessa helmikuun 7 päivänä paloi ja vaurioitui suuri määrä taloja
rakennukset
Artikkelissa kerrotaan tietoja venäläisten pommituksessa 7.2.1940 tuhoutuneista kajaanilaisten taloista ja tonteista omistajineen vuodesta 1820 alkaen. Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa numerossa 55/1940. Kirjoittajana kruununvouti G. Enwald.
Kajaanin säätyhenkilöt viime vuosisadalla sekä heidän toimeenpanemiaan juhlia ja huveja
juhlat
Kajaanin ensimmäiset asukkaat olivat lähimmistä pitäjistä muuttaneita maalaisia, jotka harjoittivat karjanhoitoa ja maanviljelystä. Osa maanviljelijöistä oli jo 1800-luvun alkupuolella hankkinut itselleen jonkinlaisen omaisuden. Kaupungin harvalukuisten virkamihesten elämä ei kuitenkaan huomattavasti eronnut muiden kaupunkilaisten elämästä: vaikka asunnot olivatkin mukavampia ja paremmin varusteltuja, tuli heidänkin pienten palkkojensa vuoksi hankkia lisätuloja maanviljelyksellä ja karjanhoidolla. Artikkelissa esitellään 1800-luvulla kaupungissa eläneitä säätyläisiä vuodesta 1826 alkaen. Tekstissä kerrotaan myös, millaisia juhlia tämä herrasväenluokka järjesti ja kuinka he vuonna 1872 päättivät hankkia pianon juhlatilaisuuksia varten. Piano ostettiin Helsingistä ja sitä varten lainattiin 1 100 markkaa pormestari Herman Wiklundilta. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä noin 1930-luvulla. Kirjoittajana G. Enwald.
sairaalat
terveydenhuolto
Suomessa ei sotaväen välskäreitä lukuun ottamatta ollut lääkäreitä ennen kuin vasta 1700-luvun alkupuolella. Erityisen huono terveydenhuolto oli Kajaanin seudulla, sillä laajassa Oulun läänissä oli yksi ainoa piirilääkäri vuoteen 1807 saakka. Kun spitaali eli lepra alkoi levitä Kajaanissakin, ehdotti linnanpäällikkö Palmbaum huhtikuun 3. päivänä 1653 Pietari Brahelle, että tautia sairastaville rakennettaisiin erillinen rakennus. Brahe suostui ehdotukseen, ja vuonna 1656 valmistui sairaalarakennus Parkinniemelle Kajaaninjoen rannalle. Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa noin. luultavasti 1900-luvun alkupuolella. Kirjoittajana G. Enwald.
Lyhykäisiä tietoja Kajaanin kaupungin varallisuus- y.m. oloista viime ja tällä vuosisadalla
varallisuus
Kajaanin kaupungin varallisuus erityisesti 1800-luvun lopulla ja 1900-luvulla, mm. kaupungin omistamia rakennuksia, maita ja saamia tuloja. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä numeroissa 38 ja 39 vuonna 1941. Kirjoittajana G. Enwald.
Rouvat ostivat ja vaihtoivat hevosia ja naimattomat naiset koettivat loihtia miehiä itselleen
runot
Lönnrot, Elias
Artikkelissa on julkaistu Elias Lönnrotin muistiinpanoja Kajaanista 1800-luvulta, sekä kaupungin oloja leikillisesti kuvaava runo. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä numerossa 98/1942. Kirjoittajana G. Enwald.
Tietoja Kajaanin vanhimmasta palolaitoksesta
palokunnat
tulipalot
lait
Vuodesta 1733 määrättiin Kajaanissa vuosittain yksi raatimiehistä "tarkastamaan, kuinka tulta käsitellään kaupungissa". 1779 päättivät kaupungin porvarit, että "asukkaitten tuli mies talosta vuorottain, kaksi miestä kerrallaan, joka yö kulkea palovartijoina". 18. kesäkuuta 1807 raivosi Kajaanissa suuri tulipalo, joka alkoi seppä Daniel Söderströmin talosta ja tuhosi 78 huonetta kahdesta korttelista vieden mennessään 39 asukkaan kaiken omaisuuden. 14. joulukuuta 1866 vahvisti senaatti Kajaanin kaupungille laaditun palojärjestyksen. Tätä lakia noudatettiin vuoten 1923 saakka, ja se sisälsi 40 pykälää. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä ilmeisesti numerossa 8 noin 1900-luvun puolivälissä. Kirjoittajana G. Enwald.
Dokumenttielokuvat Hankasalmi 2010-luku
Hankasalmelaisia kuvia on yhteisödokumentti, joka kuvaa Hankasalmen luontoa, nähtävyyksiä, ihmisiä ja elämää. Elokuvan tilaaja on Hankasalmen kunta. Elokuvan on toteuttanut hankasalmelaisista koottu työryhmä elokuva-alan opiskelija Eeva-Maija Mannisen johdolla. Musiikin elokuvaan on säveltänyt hankasalmelaislähtöinen muusikko Markus Penttinen. Hankasalmelaisia kuvia -dokumenttielokuva kuuluu Suomi 100-juhlavuoden kokonaisuuteen ja sitä on rahoitettu Suomi 100-aluetuella. Dokumentti ensiesitettiin Hankasalmen kunnan itsenäisyyspäivän juhlassa 6.12.2017.
Manninen, Eeva-Maija
Ikonen, Antti
Laihonen, Miikka
Penttinen, Markus
Hankasalmen kunta, kunnan kulttuuripalvelut
Huuskonen, Tanja
Hänninen, Hannu
Hämäläinen-Laitinen, Heidi
Laitinen, Erkki
Leskelä, Eeva-Liisa
Leskelä, Ilkka
Leskelä, Ilmari
Leskelä, Vilho
Mustonen, Jukka
Pietiläinen, Timo
Pietiläinen, Riikka
Rissanen, Terttu
Rossi, Pekka
Turpeinen, Jukka
Kajaani nousee tuhkasta ja sen "kasvot" alkavat muuttua : Osuusliike Maakunnan r.l. uusi kauppapalatsi valmistuu
kaupunkihistoria
jälleenrakennus
Kaleva (sanomalehti)
Kajaanin kaupungin jälleenrakentamista talvisodan pommitusten jäljiltä. Osuusliike Maakunnan vastavalmistunut "liikepalatsi" sijaitsi Kauppakadun varrella. Artikkelissa on julkaistu sen kunniaksi kokonaisuudessaan kruununvouti Enwaldin laatima artikkeli kyseisen tontin vaiheista. Artikkeli on ilmestynyt Kaleva-lehdessä31.12.1940. Kirjoittajana nimimerkki H. W. C. eli Henrik Vilhelm "Wille" Claudelin. Artikkelissa julkaistu aiempi uutinen on ilmestynyt Kaleva-lehdessä numerossa 60/1939. Sen on kirjoittanut G. Enwald.
Gustaf Enwaldin artikkeli omana sivunaan: "Hävinnyttä Kajaania : Erään kaupunkimme vanhan talon vaiheita"
Tietoja koskenperkaustöistä Pohjanmaalla sekä Ämmä- ja Koivukosken suluista
Pohjanmaa
Savo
joenperkaus
kanavat (vesiväylät)
kanavasulut
Kajaaninjoki
Suomen koskenperkaus- eli joenperkaustöiden alkuunpanija oli Sotkamon kappalaisen Jaakko Chydeniuksen poika Samuel Chydenius. Hänet nimitettiin Turun yliopiston ensimmäiseksi kemian ja minerologian dosentiksi 5.12.1753, ja hän perusti omalla kustannuksellaan kemiallisen laboratorion. Ehdotettuaan Ruotsin tiedeakatemialle, miten Suomen kulkuyhteyksiä voitaisiin koskien perkaamisella parantaa, annettiin hänelle toimeksi tutkia Pohjanmaan ja Savon vesistöjä sekä valvoa niissä aloitettua perkaustyötä. Samuel Chydenius hukkui 11. heinäkuuta 1757 Kokemäenjoen koskia mittaillessaan. Hänen jatkajakseen määrättiin hänen apulaisensa Jaakko Stenius. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä, ja sen on kirjoittanut kruununvouti G. Enwald.
Elämäkerrallisia tietoja Kajaanin koulun opettajista ja huomattavimmista oppilaista
1920-luku
oppilaat
koulut
G. Enwaldin kokoama lista Kajaanin koulun entisistä opettajista (n. 1812-1918) ja joidenkin entisten oppilaiden myöhemmistä elämänvaiheista (1848-1875). Nimiluettelo: Aejmelaeus, Carl Emil -,,- Edvin -,,- Frans Alfred -,,- Gustaf Nikolaus -,,- Sanfrid August Ahtola, Lauri Airola, Frans Ansten, Werner Backman, Johan Alarik Bergh, Jenny -,,- Carl Petter -,,- Gustaf Ferdinand Cajan, Johan Gidion Calamnius, Fredrik Vilhelm -,,- Ilmari (Kianto) Castren, Fredrik Alfred -.,- Johan Adolf -,,- Johan Reinhold -,,- Karl Alarik -,,- Jonas Kristian -,,- Reinhold -,,- Robert Aleksander Cederström, Emil Costiander, Johan Gustaf Durchman, Gustaf Ekebom, Clas Ekholm, Emilia Eskolin, Anders v. Essen, Edvard Vilhelm -,,- Gustaf -,,- Gustaf Mauritz -,,- Karl August -,,- Otto Henrik Fellman, Helena Flander, Carl Adolf -,,- Oskar Forbus, Adolf Grundström, Olivia Grönfors, Mikael Haataja, Kaarlo Harlin, Gustaf -,,- Karl Heikkinen, Kaarlo -,,- Kalle Heikinheimo, Assar Heineman, Eino Helander, Viktor Lars Helander, Anders Viktor Holmberg. Jenny Hollmerus, Ida -,,- Verna 15 Hulkkonen, Helmi Hyvärinen, Juuso Hägg, Yrjö Högman, Carl Johan Ikonen, Kaarlo Ingman, Axel Vilhel Juntunen, Juhana Emil Juvelius, Vera Kariniemi, Pietari Karjalainen, Karl Fredrik Kena, Signe Kokkonen, Kaarlo -,,- Väinö Korhonen, Kaarlo Krank, Johan -,,- Johannes Kyander, Ernst Gusfaf -,,- Ivar Aleksander -,,- Waldemar Lackström, Emil Levälahti, Emil Levonius, Konstantin -,,- Carl Fredrik Liljeblad, Viktor Emanuel Lindberg, Evert Lindgren, Robert Lindqvist, Mikko Linnanniemi, Harald -,,- Anni Lönnbohm, Oskar Lönnrot, Frans Fredrik Malmgren, Anders Johan -,,- Carl Petter Marelius, Karl Johan Martikainen, Tahvo Mielonen, Fredrik Naakka, Varma Nikkinen, Tyyne Nordberg, Mauritz Ockenström, Gustaf Aleksander Parviainen. Erik Penttilä, Jalmari Perttunen. Ivar Petander, Filip Pihlamaa, Ellida Piipponen, Johan Konstantin Pippingsköld, Axel -,,- Rafael Pirinen, Erik Planting, Arvid Puntti, Selma Pöysti, Väinö Matti Rainio, Axel Renfors Agnes -,,- Herman -,,- Maria Rechardt, Johannes -,,- Karl Fredrik Rihtniemi, Eija -,,- Wolter Rimpiläinen, Adolf -,,- Hellin -,,- Saimi Roine, Reinhold Roos, Edit -,,- Hilma -,,- John Roos, Richard Sebastian -,,- Walter Saarilahti, K. A. Sonmark, Arth. Waldemar Savander, Aina Savolainen, Aron Saxa, Carl Schwartzberg, Henrik -,,- Johannes -,,- Jakob Sipilä, Emil -,,- Elli -,,- Johan Gustaf Siren, Signe Sjöstedt, Augusta Snellman, Samuel Wilhelm -,,- Gustaf Adolf Stenbäck, Thor Otto Stohlberg, Herman -,,- Johan Gabriel Suomalainen, Juho Sutinen, P. J. Taipale, A. E. Teirilä, K. A. Tervo, Alarik -,,- Aleksander Ticcander, Hugo Alfred Tamminen, Vilho Torkkeli, Emma Tuhkanen, Johan Henrik Tuomola, J. A. Turpeinen, Pekka Wacklin, Aleksander Wallenius. Elis Waennerberg, David -,,- Midas -,,- Otto -,,- Karl Fredrik Veiste, Elis Vikelä, Ester -,,- Wivia Viljanen, Väinö Viinikainen, Helmi Voutilainen, Aino Vuori, Einar -,,- Igor Vuori, Isidor -,,- Paul -,,- Tuure Vuoristo, Paavo Väyrynen, Johannes Öfverberg, Emilia
Kajaanin sanomalehti ja kirjapaino oy
Katso myös: Henkilötietoja Kajaanin ala-alkeiskoulun oppilaista vuosilta 1840-1876 ja Kajaanin kaupungin kansakoulusta ja sen ensimäisistä opettajista.
Poliisijärjestys Kajaanin kaupungille ja sille kuuluvalle alueelle
poliisi
Kajaanin kaupungin poliisijärjestys eli järjestyslaki Kajaanin kaupungille ja sille kuuluville alueille. Laki on annettu Oulun läänin kansliassa 12. kesäkuuta 1903 ja sen on allekirjoittanut Oulun läänin kuvernööri Otto Savander (vuodesta 1906 Sarvi).
Savander, Otto
Kajaanin Kirjapaino