Rantila, Gideon
Keuruun kaupunginkirjasto
Morgamoja
Miessijoki
kullankaivu
kullanhuuhdonta
1940-luku
Niilo Ranttila kertoo Lemmenjoen kullan löytymisestä syyskuussa 1945 ja sitä seuranneesta kultaryntäyksen tapahtumista. Lemmenjoen kultaryntäys ajoittui vuosille 1948-1950 ja parhaimmillaan kultaa oli kaivamassa jopa 200 henkeä. Monet olivat varustautuneet heikosti ja joutuivat lähtemään vähin äänin takaisin. Niilo pärjäsi hyvin kesätienesteillä, eikä hänen tarvinnut talvisin tehdä töitä. Elämä kultakentillä muistutti välillä villin lännen meininkiä ja Niilollakin oli varuilta mauseri tyynyn alla. Haastattelu sisältyy kaksiosaiseen radio-ohjelmaan, joka tehtiin Lemmenjoen 40 -vuotisen kullankaivuun kunniaksi.
Ranttila, Niilo
Partanen, Seppo J.
Timonen, Martti
Tapahtumia 54- vuoden takaa : mitä muistan talvisodan talvesta
Rapo, Sylvi
muistelmat
joulu
lapsuus
99.1 (ykl)
äänitteet
äänitiedostot
hämäläiset
hämäläisyys
Häme
Topelius, Zacharias
Retzius, M.G.
Kreivi Pietari Brahe totesi jo 1600-luvulla hämäläisten olevan "Suomen jäykintä väestöä", ja samalla kannalla olivat monet myöhemmätkin hämäläisyyden pohtijat. Luettu katkelma F. O. Rapolan Häme-teoksesta sisältää Topeliuksen tunnetun kuvauksen hämäläisistä ja myös ruotsalaisen professorin ja antropologin M. G. Retziuksen ajatuksia ja havaintoja hämäläisten luonteesta ja ulkomuodosta. Lopuksi Rapola itsekin kuvailee hämäläisten ulkoasua ja vaatetusta omana aikanaan 1900-luvun alkuvuosina. Äänitteen on toteuttanut Lasten ja nuorten kulttuurikeskus ARX vuonna 2010, lukija Antti Paranko.
Rapola, F. O.
Julkaistu painettuna kirjassa: Rapola, F. O., Häme. - Helsinki : Kansanvalistusseura, 1908.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
historia
Hämeen linna
Hattula
Janakkala
kansanperinne
kartat
paikallishistoria
ristiretket
Kansanvalistusseura julkaisi vuonna 1908 Suomen maakunnat -sarjansa neljäntenä osana Hämeen maakuntakuvauksen. Maakunta oli tuolloin nykyistä laajempi, ja siihen kuului myös osia nykyisestä Pirkanmaasta, Keski-Suomesta ja Kymenlaaksosta. Teoksen alkuosa käsittelee Hämettä kokonaisuutena, mm. historiaa, luontoa, elinkeinoja ja hämäläistä kansanluonnetta. Loppuosassa kirjoittaja kutsuu lukijan mukaan matkalle Hämeen maakunnan eri osiin. Kierrokselle lähdetään ”maakunnan vanhasta pääpaikasta, Hämeen linnasta, joka pitkät ajat on ollut maakunnan yhteiskunnallisen, henkisen ja taloudellisen elämän keskus”. Häme-teoksen kirjoittaja Frans Oskar Rapola (1862-1910) oli lyseonlehtori, oppi- ja tietokirjojen tekijä ja valtiopäivämies. Sääksmäkeläissyntyinen Rapola oli käynyt koulunsa Hämeenlinnan normaalilyseossa ja valmistuttuaan maisteriksi myös auskultoinut siellä.
Julkaistu kirjana: Helsinki : Kansanvalistusseura 1908 . -
Kirkolliset kuulutukset ja niiden sanoma 1850-1890 luvuilla
Räsänen, Paavo O.
Rasi, Anitta
Toivonen, Jorma
Huoltoasema keskellä kylää - kadonnutta perinnettä
Lähes sata vuotta Osuuskauppatoimintaa Karstulassa
Keisarin kalaasit ovela idea tuoda historiaa esille
paikallishistoriat : Mäntsälä
pidot : Keisarin Kalaasit
artikkelit (julkaisut)
historia : Autonomian aika : 1809
Möllersvärd, Ulla, fikt.
Juhkov, Anna
Mäntsälä-lehdessä 15.4.1994 julkaistu artikkeli Keisarin Kalaaseista.
Ratia, Kurt
Mäntsälän kunnankirjasto
keinutuolit
Wahlström, Edvard
Nakkila
Nakkilalaisen keinutuolimestarin Edvard Wahlströmin elämäntarina.
Räty, Jouko
Nakkilan kunnankirjasto
Lemmenjoki
Moberginoja
Tankavaara
Raumala, Aaro
Jomppanen, Antti
Kulta-Korhonen
Korhonen, Yrjö
Korhonen, Kullervo (Kulta-Korhonen)
Kokko, Heikki
Pellinen, Jukka
Ruitun pamaus
Ruitun kämppä
kullankaivajat
Niilo Rauhalan muistele 35 vuotta kestänyttä elämäänsä kullankaivajana Lemmenjoella Martti Timosen ja Seppo J. Partasen tuottamassa kaksiosaisessa radio-ohjelmassa v. 1985. Nipa kertoo kuinka kultaryntäys Lemmenjoelle alkoi v. 1949 ja miten liikaväestö karsiutui keskimäärin kahteenkymmeneen huuhtojaan. Toimeentulo piti hankkia 4-5 kuukauden aikana ja useimmilla rahat olivat vähissä keväällä, jolloin hankintoja tulevaa työmaata varten piti tehdä. Yhteishenki ja lähimmäisen auttaminen oli luonteenomaista kultamiesten keskuudessa. Vuosiin liittyi monenlaisia sattumuksia, joista mieleenpainuvin oli ehkä Ruitun pamaus v. 1953. Niilo Rauhalan viihtyminen Lemmenjoen erämaassa perustui vapaaseen erämaaelämään ja riippumattomuuteen siviilisaation kahleista.
Raumala, Niilo
Ruskilankosken viimeiset nahkiaistokeitten rakentajat
nahkiainen
pyynti
Ruskilan perinnepiirin haastattelema Toivo Laaksonen kertoilee nahkiaistokeitten rakentamisesta. Maire Raunion laatima kirjoitus ilmestyi Ruskilan kotiseutulehti Tyvipään kylässä vuonna 1998.
Raunio, Maire
Rautakorpi, Matti
Varsinais-Suomi
Raisio
1960-luku
koulut
Kaanaan vanha koulu valmistui vuonna 1933. Kuva on 1960-luvulta.
Rautavuori, Väinö
risteykset
Toinen vaaranpaikka oli Raision- ja Nesteentien risteys. Sen sujuvuus parani huomattavasti 1970-luvulla tehdyin uusin kaistajärjestelyin ja liikennevalojen käyttöön otolla.
teollisuus
teollisuusyritykset
Raision nopeaan kasvuun ovat vaikuttaneet eritoten Raisio Tehtaat ja Naantalin puolella sijaitseva Neste Oy, joiden tarjoamat työpaikat houkuttelivat paikkakunnalle uusia asukkaita. Raision merkittävin teollisuuslaitos, Lounais-Suomen viljelijöiden perustama viljamylly Oy Vehnä Ab aloitti toimintansa vuonna 1942. Tuotannon laajetessa yrityksen nimeksi tuli Raision Tehtaat. Tänä päivänä maailmanlaajuisesti toimivan yhtiön nimenä on Raisio Oyj.
Raision kirjasto
1950-luku
maatalous
Maatalous-Raision ja teollisuus-Raision rinnakkain eloa 1950-luvulla. Etualalla Pirilän tilan lehmiä laitumella.
postitoimipaikat
Raision pääposti toimi vuodesta 1961 vuoteen 1966 Keonpellon uudessa liikehuoneistorakennuksessa. Postin lisäksi siellä aloittivat ensimmäisinä toimintansa Liisa Helmisen kauppa, Kansallis-Osakepankki ja apteekki.
seurakuntatalot
Raision seurakuntatalo valmistui vuonna 1962. Uuden peruskorjatun ja laajennetun seurakuntakeskuksen vihkiäisjuhlaa vietettiin puolestaan vuonna 1999.
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä kuvaajalta
Kuninojan koulurakennus valmistui vuonna 1920. Kuva on 1960-luvulta.
Raisiossa toteutettiin 1950- ja 60-luvuilla uusien koulujen rakentamisohjelma. Ensimmäisenä valmistui Tahvion koulun lisärakennus vuonna 1953. Kuva on 1960-luvulta.
Seuraavaksi valmistui Ihalan uusi koulurakennus vuonna 1956. Kuva on 1960-luvulta.
Kuloisten koulu otettiin käyttöön vuonna 1960. Kuva on 1960-luvulta.
Kaanaan uusi koulurakennus valmistui vuonna 1964. Kuva on 1960-luvulta.
Laajat peltoaukeat Raision keskustassa kertoivat vanhasta maalaispitäjästä
maatilat
Lumparlan tilan syysrypsi täydessä kukassa kesäkuussa 1969. Nykyinen Tasalan alue liikehuoneistoineen ja kerrostaloineen oli tuolloin vielä viljelysmaata.
Mustaniemen vankikopit ja vank' vyörär' Kalle : palanen Karstulan historiaa
Rautiainen, Seppo
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Painos 150 kpl.
Ravander, Barbro
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Viktor Lönnbohmin papintodistus 18.2.1889
papintodistukset
Lönnbohm, Viktor
prästbetyg
1800-luku
1800-talet
1889
Kopio Viktor Lönnbohmin papintodistuksesta. Kopio. Kuopion Hippakunta. Papin. -todistus N=o --- W.na 18--. Täten todistetaan, että rakennusmestari Viktor Gabriel Valfrid Lönnbohm, syntynyt Syyskuun 15 p. 1864, on ripillä käypä ja puhdasmaineinen. Paltamossa Helmikuun 18 p. 1889. Fredr. Rechardt. Kirkkoherra. Kopion yhtäpitävyyden alkukirjoituksen kanssa todistavat: Henr. Häggman (Mekanikko) K. A. Blomkvist. Byggmästare.
Rechardt, Fredr.
Teos on taiteilijakirja. Sisältää teoskuvia, luonnoksia ja kuvia näyttelyistä vuosilta 1952-1980.
Regild, Carsten
Teos on taiteilijakirja. Läpinäkyvän muovipussin sisällä värillisiä paperisuikaleita, jotka on lävistetty metallilangalla seinälle ripustusta varten. Paperien ympärillä vaalenpunaisen hopeanhohtoinen vyö, jossa mm. teksti Poesi. Kokonaisuus muistuttaa vanhan ajan ulkohuoneissa käytettyä wc-paperinippua.
Teos on taiteilijakirja. Teos koostuu kuvaoriginaaleista, jotka sidottu kirjaksi. Taustapahvit jäljittelevät Neuvostoliiton aikaisia julistetauluja (plansseja) sotkuineen, roskineen, kirjoituksineen. Myös sisällöltään teos on pastissi, aiheina Hvalynskin kaupungin neuvostoaikaiset saavutukset mm. urheilun ja kulttuurin saralla. Sivuilla symboleja ja iskulauseita. Sekatekniikka. Kiinnitetty punaisella rusettinauhalla, kannet päällystetty punaisella sametilla. Uniikkikappale.
Reichstein, Alexander
Teos on taiteilijakirja. Teos on rengaskirja, jonka pohjana ovat Neuvostoliiton aikaiset eri virastojen lomakkeet, joille on ohuella tussilla piirretty moskovalaisia kerrostaloja pienimpiä yksityiskohtia myöten. Harmaat pahvikannet. Yksipuolinen kopio alkuperäisestä kaksipuolisesta teoksesta.
Porthan, Henrik Gabriel
yliopistot
historiantutkijat
filosofit
kirjastonhoitajat
kansanrunoudentutkijat
sukulaiset
julkaisut
elämäkerrat
Turku
universitet
historiker (forskare)
filosofer
bibliotekarier
folkdiktsforskare
släktningar
publikationer
biografier
Åbo
Rein, Gabriel
Turun kaupunginkirjasto
Joensuu
valokuvat
rakennukset
kadut
Pielisjoki
Joensuu Suomi Finland Sarja 1 Vuosisadan alun valokuvasarjassa on kuvattuna rautatieasema, Pielisjoki, kanava, kaupungintalo, Pielisjoen linna, Hotelli Pielishovi, tori, kirkko ja Länsisatama.
Reinikainen, E.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Valokuvat - Joensuu
Kertomus Pohjois-Karjalan hevosjalostusyhdistysten liiton "Voiman" toiminnasta v:na 1908
Pohjois-Karjala
kotieläinjalostus
kantakirja
hevonen
hevostalous
järjestöt
Pohjois-Karjalan Hevosjalostusyhdistysten liitto
toimintakertomukset
Pohjois-Karjalan Hevosjalostusyhdistysten liiton "Voiman" toimintavuosi 1908 oli liiton toinen. Vuosikertomuksesta käy ilmi, että liittoon kuuluivat Keski-Karjalan Hevostystäväin seura, Ilomantsin Hevosystäväin yhdistys, Kuusjärven Siitosoriyhdistys, Pälkjärven Oriyhdistys, Nurmeksen Hevosystäväin seura ja Pohjois-Karjalan Hippos.
Reinola, H. O.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.405 POH
Laatokan Karjala
Laatokka
vesiliikenne
kalastus
Valamo
asutushistoria
elinkeinot
Sortavala
Ruskeala
louhokset
rautamalmit
tehtaat
Pitkäranta
kansanrunous
metsästys
luonto
maisema
Kirjoittaja Oskar Relander (1863-1930) oli suomalainen pedagogi ja kansanrunoudentutkija. Hän teki pitkän uran Sortavalan seminaarin johtajana 1908–1928, josta oli välillä poliittisista syistä karkotettuna Siperiaan 1916-1917.
Relander, Oskar
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO PKKO 42.7 REL
Kansanvalistusseura
Iisalmi
aitat
Remes, Aino
Iisalmen kaupunginkirjasto
Alvar Renqvistin kirje Eino Leinolle 28.9.1893
kirjeet
brev
Leino, Eino
Renqvist, Alvar
kustantajat
förläggare
1893
Otavan Alvar Renqvistin kirje Eino Leinolle. Helsinki, 28 p. syysk. 1893 K. Herra Eino Lönnbohm. Hämeenlinna. Arv. kysymyksenne johdosta saamme kunnian ilmoittaa ettemme voi vastata mitään ennekuin olemme saaneet nähdä kokoelmanne ja pyydämme Teitä siksi lähettämään sen nähtäväksemme. Kunnioituksella Kustannusosakeyhtiö Otava Alvar Renqvist
Alvar Renqvistin kirje Eino Leinolle 22.10.1893
Otavan Alvar Renqvistin kirje 15-vuotiaalle Eino Leinolle 1893. Leino on tarjonnut hallussaan olevaa 80 runon kokoelmaa julkaistavaksi Otavalle ja Söderströmille 25.9.1893, mutta saa torjuvan vastauksen molemmilta kustantajilta.
Wiinan kauhistus, ensin sen ylöllisen juomisen suhteen, kuin se turmelee... Hywää tarkoittawia waroituksia wiinaa vastaan... Sangen tarpeellinen puhe, Raittiuden Seuralta Tokholmista
raittiuskasvatus
alkoholinkäyttö
saarnat
Henrik Renqvist (alk. Heikki Kukkonen, 1. elokuuta 1789 Ilomantsi – 5. marraskuuta 1866) oli suomalainen kirkonmies ja herätysjohtaja, Karjalan rukoilevaisliikkeen perustaja, uskonnollinen kirjailija ja kirjankustantaja. Hän myös suomensi hartauskirjoja ja arkkiveisuja. Hän julkaisi raittiusaiheisia kirjoituksia, ja 1835 painettiin Renqvistin tunnetuin teos Viinan kauhistus. Samana vuonna hänet määrättiin kappalaiseksi Sortavalaan, missä toimessa hän pysyi kuolemaansa saakka. Kirjaan on yhteensidottu Renqvistin artikkeli "Hyvää tarkoittavia varoituksia viinaa vastaan sekä kertomus juopumuksen onnettomista seurauksista, muutamista totisista tapauksista esiin asetettuja" ja Peter Johan Sumeliuksen suomentama "Sangen tarpeellinen puhe, Raittiuden seuralta Tokholmista".
Renqvist, Henrik
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 37.6 REN
J. C. Frenckell ja poika
Sumelius, P. Johan
Mäntsälän kunnankirjasto 125 vuotta : Puhe 5.2.1972
kirjastot : Mäntsälän kunnankirjasto
puheet
paikallishistoriat : kirjastot : Mäntsälä
juhlat
Juhlapuhe Mäntsälän kunnankirjaston 125-vuotisjuhlassa 1972
Repo, Jorma
julkiset rakennukset : uimahallit
kunnallishallinto : Mäntsälä
Uimahallitarpeen perustelua ja hankkeeseen liittyviä käytännön kysymyksiä vuodelta 1972.
Richter, Gerhard
Fahnert, Silke
Koch, Uwe
Riihimäki, Lea