vanhainkodit
puutarhat
työnjohtajat
Arola, Toivo
1930-luku
Kuvassa pehtori Toivo Arolan perhe. Kuva on vuodelta 1930.
Orimattilan kaupunginkirjasto
Levähdys puistopromenadilla 1890-luvulla
puistot
Parkki
Kaupunginpuisto
naiset
Hämeenlinna
1890-luku puistot
Kaupunginpuisto eli Parkki oli raivattu kaupungin pohjoispuolelle pääosin 1840–1850-luvuilla kuvernööri Rehbinderin toimeliaisuuden ansiosta. Parkista tuli ns. englantilaisen maisematyylin puisto mutkittelevine käytävineen, tekoraunioineen ja paviljonkeineen. Puistoon istutettiin myös satoja jaloja lehtipuita, mm. vaahteroita, saarnia, tammia ja poppeleita sekä pensasaitoja, syreenimajoja ja "ulkomaalaisia kukkivia pensaita". Puistosta tuli kaupunkilaisten suosima kävely- ja virkistyspaikka. Siellä järjestettiin 1800-luvun lopulla myös juhannusjuhlia, VPK:n ulkoilmajuhlia ja iltamia ja monenlaisia muita huvitilaisuuksia.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
kylät : kehittäminen
kylätoiminta
yhdyskuntasuunnittelu : kyläsuunnittelu : Mäntsälä
kylät : Levanto
Toimivat kylät -hankkeen puitteissa laadittu kyläsuunnitelma vuodelta 1999.
Mäntsälän kunnankirjasto
Levannontie
tiet
rakentaminen
Sommarnäs
1970-luku
1900-luvun alussa rakennettu Attilan asuinrakennus joutumassa tien alle.
Pitäjäsanomat
Liberté à quatre sous : nice & strange incredible SpielZeuge
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Silkkipainotekniikalla toteutettu sarjakuvamainen kuvitus, aiheina pelit ja lelut. Painos 300 kappaletta.
ATAK
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Liberty, terror & virtue : the little Spartan War and the Third Reich revisited
Teos on taiteilijakirja. A companion to the touring exhibition arranged by Southampton Art Gallery. Numbered edition 811/1000. J.O. Mallanderin lahjoitus kokoelmaan.
Finlay, Ian Hamilton
tieteiskirjallisuus
dystopiat
tulevaisuus
novellit
mutantit
tuhon jälkeinen maailma
Laitila
Kari J. Kettulan kirjoittamassa fiktiivisessä tarinassa kertoja palaa tulevaisuuden Laitilaan, muistelee mennyttä ja tutkailee dystooppisen kaupungin uutta ilmettä jotain etsien, tärkeää tehtävää suorittaen.
Kettula, Kari J.
Turku : Turbator
Pohjois-Karjala
Lieksa
Pielisjärvi
Lieksa-Pielisjärvi-Seura
Lieksan Nuorisoseuran Tanhuajat Pitskat
tapahtumat
Lieksan kirjasto – Kauko ja Helvi Tanskasen kokoelma
Lieksan Nuoripuhallinorkesteri 10 vuotta
orkesterit
konsertit
käsiohjelmat
juhlavuodet
Lieksan Nuorisopuhallinorkesteri
Lieksan poikasoittokunta
Onerva, L.
Kirjastot.fi
Oja, Aulis
Keuruun kaupunginkirjasto
Lieskan mökki ja Junttilan Mooses ja Aune Niskanen 1950-luvun alkupuolella
Keitele
valokuvat
asuinrakennukset
1950-luku
Lieskan mökki ja Junttilan Mooses ja Aune Niskanen 1950-luvun alkupuolella. Kuvaaja ei tiedossa.
Keiteleen kunnankirjasto
Lievestuore on "rinnevuori" : tarkoittaa Hyyppäänvuorta ruotsin sanastolla
asutushistoria
paikannimet
etymologia
teoriat
Laukaa -- Lievestuore
Tarvaala
88.29 (ykl)
Kosonen, Ilmari
Lievestuoreelaista urheilua 1900-luvun alkupuoliskolta
urheilu
muistelmat
Turunen, Erkki
Lievestuoreen kirkko Laukaan seurakunnan osana
Kovanen, Taina
Lievestuoreen Setlementti ry- vireä viisikymppinen
Salmi, Vuokko
Lievestuoreenjärven viimeiset kirkkoveneet
Jutila, Mauri
Teos on taiteilijakirja. Tekstitön kuvateos. Numeroitu painos (73/375).
Malmström, Henrik
Lifsbilder från finska hem 1: Bland fattigt folk
fattigdom
mentala störningar
ojämlikhet
själviskhet
sociala problem
Canth, Minna
Teos on taiteilijakirja ja muodoltaan haitarikirja. Kansimateriaalit: musta vuohennahka, keramiikkanappi (ei taiteilijan tekemä), vahattu pellavalanka. Kuvitus on toteutettu akryyliväreillä, musteella ja puuvärillä. Kuvituksessa lisäksi käsinkultauskoristelu. Kirja on ollut esillä Sheffield International Artist Book Prize -näyttelyssä Englannissa vuonna 2013. Tekstitön kirja.
Lundahl, Elina
Liike-elämän palvelut monipuolistuvat Pyhäjoella
Pyhäjoki
liike-elämä
palvelut
myymälät
liikkeet
tavaratalot
Raahen Seutu
kilpailut
liikenne
1960-luku
Paananen, Wellamo
Keiteleen liikenne- ja nuorisotyölautakuntien liikennekilpailu, johon osallistui 33 autoilijaa ja kaksi mopedistia. Autosarjan matkan pituus oli 41 km ja siihen kuului 10 rastia. Lisäksi oli kirjallinen koe päätepisteessä kirkonkylän koululla. Kuvassa miesten yleisen sarjan voittaja Asko Järvinen Niina-rouvansa kanssa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 23.5.1969.
Paananen, Vellamo
Viitasaari-Keitele liikennekilpailu. Paras keiteleläinen autoilijapari Hannu Hytönen-Jarmo Hytönen jätti ehjäksi ”autotallin” seinän. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 22.9.1977.
Liikennelautakunnan järjestämät liikennekilpailut Keiteleellä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 31.5.1968.
Liikennelupa vuoden 1952 olympialaisten ajaksi
linja-autot
autot
olympialaiset
urheilukilpailut
liikenneluvat
luvat
liikennöinti
Helsingissä järjestettiin kesäolympialaiset 19.7.-3.8.1952. Pukkilan liikenne sai kahdeksi viikoksi (21.7.-3.8.) väliaikaisen liikenneluvan. Olympialaisten ajaksi myönnettiin yksi vakiovuoro lisää, linjalle Helsinki-Box-Porvoo-Monninkylä-Pukkila kk-Torpinkylä.
Pukkilan kunnankirjasto
onnettomuudet
sillat
Liikenneonnettomuus Naarkosken vanhalla kivisillalla. Kuvan ottamisajankohta ei ole tiedossa.
liikennöitsijät
Liikennöitsijä Arvi Lehtinen käynnistämässä Pukkilan ensimmäistä linja-autoa. Kuva on vuodelta 1923.
Varsinais-Suomi
Nousiainen
2020-luku
urheiluhallit
Liikuntahalli Nouste Areena otettiin käyttöön 11.1.2021. (www.nousiainen.fi, 2022) Nouste Areenan iso hiekkapohjainen paikoitusalue löytyy Koljolantieltä käännyttäessä, ja toinen kulku Moisiontieltä pääovelle, jonka edustalla muutamia parkkiruutuja.
Kaunonen, Paula
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
liikuntahallit
liikunta
Liikuntahalli Nouste Areena otettiin käyttöön 11.1.2021. Uudessa hallissa on mm. kolme lentopallokenttää poikittain ja yksi pitkittäin. Salibandy, koripallo, futsal, tennis ja kuusi sulkapallokenttää. Hallin yläkerrassa sisääntulon yhteydessä 32-paikainen kahvio sekä katsomotilat. (www.nousiainen.fi, 2022)
Liikuntahalli Nouste Areenan rakentaminen
2010-luku
kunnat
SRV Rakennus Oy:n urakoima ja Arkkitehtisuunnittelu Mikko Uotilan suunnittelema hanke on mittava satsaus kehittyvälle kunnalle. Uuden Nouste Areenan odotetaankin palvelevan niin lähialueen urheiluseurojen käyttäjäkuntaa, kuin viereisellä tontilla sijaitsevan Henrikin yhtenäiskoulun oppilaitakin. (stteam.fi; 2022)
liikuntapaikat : Mäntsälä
vapaa-aika
Pekkanen, Aki
yritykset
Liimarakenteen aloitus 7.2.1975. Kuvassa vasemmalta Seppo Ahonen, oikohöylällä Osmo Kärkkäinen ja maaherra Risto Hölttä. Takana seisomassa toimitusjohtaja Paavo Lampinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 13.2.1975
Kauko Vainikainen (vas.) ja Kari Ikäläinen sekundääripalkkia naulaamassa. Liimarakenne Oy uusin tulokas Keiteleen teollisuuskylässä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 29.5.1975.
Liimarakenteelta eroava tuotantopäällikkö Markku Käkelä saa halauksen konttoripäällikkö Paula Airastolta. Tilannetta seuraavat Kaarina Ikonen (vas.) ja Aune Paananen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 18.8.1977.
Keiteleen kirjakauppa
Liimarakenteen käynnistys helmikuussa 1975. Vasemmalla Erkki Karhunen, Osmo Kärkkäinen, maaherra Risto Hölttä, toim.joht. Paavo Lampinen ja Seppo Ahonen. Pielaveden ja Keiteleen sanomissa 13.2.1975
Liimauspuuhissa Liimarakenne Oy:llä 1977
työntekijät
Liimarakenne Oy:n toiminta laajeni käsittämään myös alihankintatöitä rantasalmelaiselle Vainio-Puhju Oy:lle. Keiteleellä valmistetaan mäntylevyjä Rantasalmella koottavia ja vientiin meneviä kirjahyllystöjä varten. Urpo Kosti (oik.) ja Kauko Jurvanen levyjen liimauspuuhissa. Vasemmalla sähköasentaja Sauli Huikari. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 10.11.1977.
pihat
Keiteleen kunnantalon talonmiehen rouva Liisa Leskinen pihanpuhdistustouhuissa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 29.4.1965.
Rouvat Liisa Leskinen (vas.) ja Aira Pasanen palvelevat asiakkaita grillissä. Autoilija M. Leskinen on avannut grillikioskin Osuuskassan vanhassa toimitalossa. Avauspäivä oli 14.11. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 21.11.1969.
Teos on taiteilijakirja. Avoselkäinen sidos. Julkaisu kotelossa (21 x 17 x 2 cm). Julkaisu koteloineen kääritty paperiin.
Romppanen, Johannes
lehdissä julkaistut kertomukset
Folkets blad -lehdessä 1894 ilmestynyt Minna Canthin Herran terttu, kullan nuppu -kertomuksen ruotsinnos.
Minna Canth
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Lina Arppen kirje Minna Canthille 9.4.1887.
kirjeet
Lina Arppe
Rislachi, Lina
henkilöhistoria
paikallishistoria
Kajaani
Esittely Lina Rislachin (1835-1855) elämästä. Linan perhe asui Sotkamossa Linan varhaislapsuudessa ja muutti Linan isän kuoleman jälkeen Poriin vuonna 1842. Porin palon seurauksena Rislachit palasivat Kainuuseen kymmenen vuotta myöhemmin, asettuen tällä kertaa Kajaaniin. Kajaanin aika jäi lyhyeksi, mutta Lina ehti silti solmia paljon mielenkiintoisia tuttavuuksia ja ihastua kainuulaiseen maisemaan. Esittely on koottu Kajaanin kaupunginkirjaston aiemmin julkaiseman verkkosivuston pohjalta.
Kajaanin kaupunginkirjasto - Kainuun maakuntakirjasto
päiväkirjat
Lina Rislachin päiväkirja vuosilta 1852-1853, jolloin hän asui perheensä kanssa Kajaanissa. Lina oli tuolloin 17-vuotias. Päiväkirja tarjoaa nuoren naisen näkökulman oman aikansa arkeen, seuraelämään ja kulttuuriin.
Rislakki, Ensio
Linan tuttavapiiri: luettelo päiväkirjassa esiintyvistä henkilöistä
Luetteloon on koottu Linan päiväkirjassa esiintyvät keskeiset henkilöt.
rakennuspiirustus
rakennukset
lisärakentaminen
arkkitehtuuri
uusrenessanssi
nikkarityyli
puurakennukset
1870-luku
Caween Alfred
Rakennuspiirustus uudisrakennukselle Lukiokadun ja Läntisen Linnankadun (nyk. Sibeliuksenkadun) kulmaan on arkkitehti Alfred Caweenin (1836–1912) käsialaa. Tontilla oli ennestään kaksi rakennusta. Kulmaan rakennettavaan taloon tuli kaksi asuntoa. Pienemmässä asunnossa oli sali, herrainhuone, makuuhuone ja keittiö. Kulma-asunnossa oli sali, herrainhuone, ruokasali, kaksi eteistä, makuuhuone ja keittiö. Piirustuksessa fasadi on Läntiselle Linnankadulle päin. Lindbergin taloksi rakennusta on kutsuttu omistajansa Henrik Lindbergin eli "Posti-Limperin" mukaan. Lindberg osti talon ja tontin postiljooni Elias Lönnin perillisiltä vuonna 1905. Hirsirakennus kuuluu ns. Koilliskulman kortteleihin lähellä Sibeliuksenpuistoa. Nämä Koilliskulman uusrenessanssityyliset asuinrakennukset antavat hyvän kuvan Hämeenlinnan puukaupunkivaiheen rakentamisen mittakaavasta. 1800-luvun lopulla useat alueen puurakennukset vuorattiin koristeellisesti. Hämeenlinnan Koilliskulma merkittiin ensimmäisessä Axel Magnus von Arbinin 1777 laatimassa kaavassa Hämeen linnaa ja kaupunkia yhdistäväksi puistoalueeksi. A. W. Zittingin jälleenrakennuskaavassa vuoden 1831 tulipalon jälkeen kaavoitettu alue laajentui myös Koilliskulman alueelle. Maaherra Rehbinder esitti 1841 uuden puiston, nykyisen Sibeliuspuiston (entisen Tähtipuiston) rakentamista.
Caween, Alfred
liikerakennukset
värjäämöt
värjärit
karvarit
1850-luku
Carl Sven Lind rakennutti vuonna 1852 hirrestä värjäämön aivan Vanajaveden partaalle. Lindin värjäämö oli rannassa Itäisen Bulevardikadun (nykyisen Arvi Kariston kadun) varrella. Sillan luota, tontilta 62 paloi toukokuussa 1851 Nystedtin värjäämö. Lindin värjäämö oli "jonkin verran etelämpänä, tontin 62 ja Lönnholzin panimon välissä aivan rannassa". Puisessa värjäämörakennuksessa oli kolme huonetta: kuivaushuone, värihuone, josta oli lankkuseinällä erotettu "plooveri" sinivärjäystä varten sekä oppipoikien asuinhuone, johon oli erillinen sisäänkäynti. Välikatto oli lautaa ja kuivaushuoneen lattia lankkua. Nelikulmaiset ikkunat suljettiin yöksi luukuilla. Värihuoneessa oli maalattia ja uuni, jonka ympärille oli kaksi muurattua allasta ja neljä suurta kuparikattilaa. Lindillä oli myös verkaprässi ja raami, johon verka pingotettiin kuivumaan. Katosta roikkui vartaita värjättyjen lankojen kuivaamiseen. Myös kuivaushuoneessa oli uuni, jolla voi paistaa leipääkin. Värjärien ja karvarien, Hämeenlinnan kahden huomattavimman käsityöammatin harjoittajien talot muodostivat 1800-luvun puolivälissä lähes oman kaupunginosansa nykyisten Palokunnankadun, Rauhankadun, Hallituskadun ja Arvi Kariston kadun rajaamiin kahteen kortteliin sekä nykyisen Arvi Kariston kadun reunan rantatonteille. Värjärit ja karvarit olivat varakkaampia käsityöläisiä kuin esim. suutarit ja räätälit. Heitä tarvitsi maaseudunkin väki veran ja lankojen värjäykseen, kun suutareiden ja räätäleiden asiakkaina olivat etupäässä kaupunkilaiset. Värjäreiden tarvitsemat välineetkin olivat arvokkaita, niin että ammatin harjoittaminen edellytti alkupääomaa.
1980-luku
kylät
linja-autoliikenne
huoltamot
Tiihonen, Paavo