kadut
apteekit
rakennukset
talvi
Läntinen Linnankatu
Sibeliuksenkatu
Hämeenlinna
1907
1900-luku (vuosikymmen)
Nykyinen Sibeliuksenkatu oli vanhalta nimeltään Läntinen Linnankatu. Postikortin kuvassa on 1900-luvun alun näkymä suurin piirtein Sibeliuksenkadun ja Birger Jaarlin kadun kulmauksesta etelään päin kohti toria. Hämeenlinnan ensimmäinen apteekki oli vuonna 1880 muuttanut torin kulmalle. Apteekkari Alfr. Ölander piti apteekkia 1900-luvun alussa matalassa puutalossa Läntisen Linnankadun ja Residenssikadun kulmassa. Torin länsilaidalla oli vuosisadan alussa toinenkin apteekki, jonka omisti V. A. Haglund (vuodesta 1911 Gösta Sewón).
Rytkönen, Enok
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus : Enok Rytkönen.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
torit
polkupyörät
Hämeenlinnan torin etelälaitaa Raastuvankadun varrella reunustivat 1900-luvun alussa Vainikaisen talo, Kämärin talo, Raatihuone ja Bogdanoffin talo. Raastuvankadun ja Läntisen Linnankadun kulmassa oli vielä empiretyylinen talo, joka purettiin vuonna 1914 Kansallisosakepankin tieltä. Sen vieressä olevassa kauppias G. A. Nybergin kaksikerroksisessa kivitalossa toimi mm. Rytkösen kirja- ja paperikauppa vuoteen 1910 asti. Tämä talo oli arkkitehti Carl Alfred Caweenin piirtämä.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Enok Rytkönen.
Kaupungin vapauttamisen kymmenvuotisjuhlaparaati 26.4.1928
juhlat
paraatit
panssarivaunut
Suomen sisällissota
1928
Huhtikuussa 1928 juhlittiin Hämeenlinnan torilla kansalaissodan päättymistä ja kaupungin vapautusta. Torilla järjestettiin 26.4. paraati, johon osallistui suojeluskunnan lisäksi Jääkäritykistörykmentti ratsain ja hyökkaysvaunukomppania Poltinaholta. Yleisöä oli kerääntynyt torille tuhatmäärin seuraamaan ohimarssia. Kuvassa on kolme ranskalaista Renault-hyökkäysvaunua lähestymässä torin keskelle rakennettua juhlakoroketta, jonka edessä ohimarssin vastaanottajat seisovat.
kirkkorakennukset
Hämeenlinnan kirkko
joulu
joulukuuset
1930-luku
Joulukuusi pystytettiin Hämeenlinnan torille ensimmäisen kerran 17.12.1932. Kuusen pystytyksen lumettomalle torille kuvasi silloin kirjakauppias Enok Rytkönen. Tämäkin postikorttikuva on Rytkösen ottama, mutta se lienee peräisin joltakin myöhemmältä 1930-luvun joululta, koska lunta näyttää olevan runsaasti. Kuva on otettu lännen suunnalta, jolloin taustalla näkyvät talviasuinen kirkko ja lumen peittämä Toripuisto.
linnat
Hämeen linna
Tampereentie
Linnanpuisto
tulvat
kevät
Hämeen linnan ja kaupungin keskustan välinen alue oli vetistä maastoa, joka viime vuosisadan alkupuolella peittyi kevättulvien aikana kokonaan veden alle. Ennen Vanajaveden säännöstelyä vesi saattoi nousta aina Tampereentielle asti. Linnan ja kaupungin välinen alue on suurelta osin täyttömaata. Nykyiset puistoalueet Linnanpuistoon on perustettu vuonna 1968.
kirjastot
kirjastorakennukset
1920-luku
Hämeenlinnan kaupunginkirjaston toiminta uudessa komeassa kirjastotalossa alkoi vilkkaana heti vihkiäisten jälkeen joulukuussa 1924. Lainoja oli keskimäärin sata päivässä, mikä oli entiseen verrattuna huippulukema. Lainausosasto oli kuitenkin päivittäin auki vain kolme tuntia iltaisin klo 17–20. Lasten tilanne oli vielä huonompi, he pääsivät lainaamaan vain kolmena päivänä viikossa klo 16–17. Lehtienlukusali sen sijaan oli avoinna joka päivä klo 13–19.30. Kesäisin aukioloaikoja supistettiin vielä tästäkin. Kaupunginkirjaston aukioloajat pysyivät suurin piirtein samanlaisina aina 1940-luvun puoliväliin asti, vain lastenosaston aukioloaikaan tuli pientä lisäystä 1930-luvun lopulta lähtien. Kuvassa näkyy kirjaston takana osa puista empirerakennusta, jonka rakennutti lääninmaanmittari, kapteeni Herman Otto Gylling Hämeenlinnan palon jälkeen vuonna 1832. Myöhemmin talo on tunnettu Puntilan talona.
Perttulan kasvatuslaitos. Hämeenlinna, Suomi
huvilat
kasvatuslaitokset
oppilaitokset
kehitysvammalaitokset
Perttulan kasvatuslaitos
Vanaja
Perttula
Hämeen läänin kuvernööri Otto Carl Rehbinder rakennutti Perttulan huvilan Vanajan Miemalan kylään vuonna 1860. Rakennuksen suunnitteli silloinen Hämeen lääninarkkitehti Carl Albert Edelfelt. Emma ja Edwin Hedman ostivat Perttulan tilan vuonna 1891 ja siirsivät perustamansa "tylsämielisten lasten kasvatus- ja opetuslaitoksen" Perttulaan. Hedmanien laitos oli maan ensimmäisen suomenkielinen kehitysvammalaitos. Kasvatuslaitos toimi aluksi Perttulan huvilassa, myöhemmin lähistölle rakennettiin myös muita rakennuksia. Perttulan tila ja oppilaitos siirtyivät valtion omistukseen vuonna 1909. Laitoksen nimi ja organisaatio vaihtuivat monta kertaa, kunnes vuonna 2009 silloinen Perttulan erityisammattikoulu liitettiin Kiipula-säätiöön. Oppilaitos muutti kokonaan Kiipulaan vuonna 2013. Nykyään Perttulan rakennukset ovat yksityisomistuksessa asuin- ja liiketiloina.
Julkaistu painettuna: Valokuv. & kustansi E. Rytkönen foto & förlag.
Hämeenlinna 19.9.1934 - Syysmarkkinat kauppatorilla
markkinat
torikauppa
Raatihuone
pankit
Hämeenlinnan suomalainen säästöpankki
1934
"Ylätori oli markkinoitten keskipiste, siellä oli nähtävää ja ostettavaa jos jonkin sorttista. Väkeä parveili tungokseen asti, ja varsinkin kesä- ja syysmarkkinat kokosivat nuortaväkeä sankoin joukoin. Oli mukava tavata tuttuja ja katsella sitä repäisevää markkinatouhua. Helppo-Heikit kauppasivat tavaraa ja huvittivat yleisöä niin hassunkurisilla seremooneillaan, joita sitten kilvan naurettiin." Hämeenlinnan torin markkinat eli virallisemmin toripäivät olivat 1900-luvun alkupuolella kaupungin kokoon nähden suuria tapahtumia. Torin täytti markkinoiden aikaan ihmisten, hevosten, kärryjen ja keveiden harjakattoisten myyntikojujen sekamelska. 1930-luvulla seassa oli jo muutama autokin. Ostajia ja myyjiä markkinoille saapui kaukaakin, ja tarjolla oli melkein mitä vain hevosista ruokatarpeisiin. Taustalla näkyy torin reunan eri tyylejä edustavia arvorakennuksia: Raatihuone on uusrenessanssia vuodelta 1888 ja Hämeenlinnan suomalaisen säästöpankin talo 1920-luvun klassismia. Kansallisosakepankki vuodelta 1915 edustaa puolestaan kansallisromanttista tyyliä.
Kämärin talo
Huhtikuussa 1928 tuli kuluneeksi 10 vuotta kansalaissodan päättymisestä. Hämeenlinnan torilla järjestettiin 26.4. paraati ja juhlittiin kaupungin vapautusta. Paraatiin osallistuivat suojeluskunnan lisäksi Jääkäritykistörykmentti ratsain sekä hyökkäysvaunukomppania Poltinaholta. Kaupunkilaisia saapui torille tuhatmäärin. Kuvan taustalla torin eteläreunalla näkyvät Kämärin talo, Raatihuone ja kauppias A. Bogdanoffin omistama pitkä puutalo, jossa toimi mm. Hämeenlinnan suomalainen säästöpankki vuodesta 1910 alkaen. Bogdanoffin talo purettiin vuonna 1929.
Näkymä kirkontornista torin pohjoislaitaan
maisema
kirjakaupat
Rytkösen kirjakauppa
lääninhallitukset
Hämeen lääninhallitus
Suomen pankki
Pohjoismaiden yhdyspankki
1931
Torin pohjoisreunassa oli 1930-luvun alussa Walter Thomén suunnittelema, vuonna 1912 valmistunut pankkitalo, jossa sijaitsivat Pohjoismaiden yhdyspankki ja Suomen pankki. Kirjakauppias Rytkösen klassistisen talon suunnitteli arkkitehti Armas Lindgren vuonna 1910. Viereiseen taloon on jo tullut Uusi hotelli Kaupunginhotellin muutettua Rauhankadulle Paavonkulmaan. Lääninhallituksen empiretalo keskellä on C. L. Engelin piirtämä. Taustalla näkyy mm. vuonna 1930 valmistunut Hämeenlinnan alakansakouluseminaarin rakennus Kaurialassa. Läntisen Linnankadun puolella olevan matalan puutalon päädyssä oli Suomen maanviljelijäin kauppa.
rannat
laiturit
puistot
Keinusaari
Vanajavesi
1910-luku
Keinusaaressa, Pinellan puiston rannassa oli sairashuoneen taloudenhoitajan J. F. Lampénin 1800-luvun puolivälissä rakentama hevosuittolaituri Pitkänsillan kupeessa. Suurin osa Pinellan puistosta vuokrattiin 1800-luvun lopulla perustetulle Hämeenlinna verkatehtaalle, jonka alue erotettiin aidalla puistosta. Aidan takana näkyy toinen ns. Pinellan huviloista ja laiturin takana kaupungin pesuhuone. Pinellan huvilat rakennettiin 1900-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä asunnoiksi Verkatehtaan johtajille.
Julkaistu painettuna: Valokuv. ja kustannus Enok Rytkönen Foto & Förlag.
asemarakennukset
rautatieasemat
Enok Rytkösen kuvaamassa postikortissa Hämeenlinnan uusi, vuonna 1921 valmistunut rautatieasema näyttäytyy asemalaitureiden puolelta. Vuonna 1927 ilmestynyt Hämeenlinnan matkailuopas kuvaili uutta asemaa näin. "Se on nykyaikainen ja siisti, avarilla halleilla ja muilla mukavuuksilla varustettu rakennus, tehty arkkitehti T. Hällströmin piirustusten mukaan ja avattu liikenteelle 1. p:nä lokakuuta 1919. Asemalla on ravintola, kirjakauppa ja puhelin (278) yleisön käytettävissä." Rytkösen kuvasta on olemassa myös versioita, joissa aseman nurkalla kävelee mieshenkilö. Tästä kortista miehen hahmo on häivytetty.
Rantatori
ortodoksinen kirkko
Narinkka
Kauppatorin ohella torikauppaa tehtiin myös Vanajaveden rannassa Rantatorilla. Rantatorilla myytiin mm. kalaa, halkoja ja heiniä, toripäivinä myös esim. ajokaluja, puuastioita, huonekaluja ym. käsityötuotteita. Torin länsilaidalla näkyy kauppias A. Bogdanoffin 1870-luvulla rakennuttama ns. narinkka, "komea huone, johon puotia sijoitetaan kahteen kerrokseen, avara käytävä niiden keskelle". Narinkan oikealla puolella on ortodoksinen kirkko, jonka rakennuksen kauppias Bogdanoff luovutti ortodoksisia jumalanpalveluksia varten jo vuonna 1867, vaikka ortodoksinen seurakunta Hämeenlinnaan perustettiin virallisesti vasta vuonna 1904. Vanajavesi ulottuu torin reunaan asti, joten tori oli nimensä mukaisesti aivan rannassa. Täyttömaan tuominen rantaan on myöhemmin vienyt torin paljon kauemmas rantaviivasta.
vankilat
veneet
Hämeen linna on kuvattu tähän postikorttiin veden yli silloisen Rantapuiston kävelytieltä päin. Rantapuiston ja linnan välillä oli vetisen niityn reunassa kaupungin venevalkama. Linnan vasemmalla puolella näkyy arkkitehti L. I. Lindqvistin suunnittelema vankilarakennus, joka valmistui vuonna 1871 Hämeenlinnan kuritushuoneeksi. 1900-luvun alussa rakennuksessa toimi jo Hämeen lääninvankila.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus : Kirkollinen kirjakauppa - Kyrklig bokhandel.
Enok Rytkönen kuvasi Hämeen linnan vuonna 1906 veden yli Vanajaveden itärannalta. Linnassa ja sitä ympäröivissä rakennuksissa toimivat tuolloin naisvankila ja lääninvankila. Päälinnaa ja 1700-luvun kehämuurirakennuksia oli ryhdytty muuttamaan vankilakäyttöön jo vuonna 1837 arkkitehti C. L. Engelin johdolla. Seuraavat muutokset tehtiin 1880-luvulla, jolloin naisvankilalle saatiin lisätilaa korottamalla kehämuurirakennuksia. Linnan pohjoispuolelle rakennettiin lisäksi 77-paikkainen päiväsellirakennus naisvankeja varten. Päiväselliosasto purettiin 1970-luvulla.
Jokapäiväistä torikauppaa käytiin vanhastaan Hämeenlinnan kauppatorilla, jota kutsuttiin myös nimellä Iso tori. Myyntikojut olivat torin alalaidassa. Myytävää tuotiin torille myös käsirattailla, joiden paikka taas oli torin ylälaidassa. Maalaiset tulivat torille hevosineen ja rattaineen, ja myynti tapahtui suoraan rattailta. Myytävänä heillä oli lihaa, kalaa ja maataloustuotteita. Torilla myytiin myös vaatetavaraa ja kaikenlaista pientä rihkamaa. Rantatorilla oli lisäksi kaupan halkoja ja heiniä. Torikaupan siirtämistä kokonaan Rantatorille pohdittiin Hämeenlinnassa 1900-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä, mutta valtuusto päätti kuitenkin säilyttää torikaupan Isolla torilla, jonne maalaiset olivat tottuneet ajamaan kuormineen ja joka soveltui maaperänsä puolesta paremmin elintarvikkeiden kauppapaikaksi. Toripuiston rakentamisen ja torin kiveämisen ajan 1910-luvun alussa torikauppaa käytiin kuitenkin Rantatorilla.
kaupunkikeskustat
Rantakatu
Birger Jaarlin katu
Soutuveneet ovat Vanajaveden rannassa Birger Jaarlin kadun alkupäässä tässä 1900-luvun alkuvuosien postikorttikuvassa. Edessä poikittain kulkee silloinen Rantakatu, nykyinen Arvi Kariston katu. Ensimmäisenä Birger Jaarlin kadun vasemmalla puolella oleva tontti ja talo kuului pitkään Tudeer-suvulle. Vuonna 1887 talon omistajana mainitaan neiti H. Tudeer ja vielä vuonna 1923 neiti Selma Tudeer. Tudeerin tontin vieressä on kruununimismiehenleski Amanda Lagerlundin talo, jonka 1910-luvun puolella omisti herra K. Kiipilä ja hänen jälkeensä Nestori Törmä. Törmä omisti myöhemmin myös alemman tontin. Ylempänä Rauhankadun kulmassa samalla puolella katua sijaitsi Hämeenlinna evankelis-luterilaisen seurakunnan pappila. Birger Jaarlin kadun oikealla puolella olevan kulmatontin omistajaksi on merkitty 1800-luvun lopulla leskirovastinna Ulrika Johanna "Kenny" af Enehjelm, Hugo Standertskjöldin sisar. Af Enehjelmin jälkeen omistajina olivat ainakin asessori F. W. Schrey, Eino Schrey, Karl Thuneberg ja Hugo Raninen, Tällä tontilla on nykyään 1950-luvulla valmistunut entinen Korpimaan talo, joka muistetaan myös Kauppa- ja teollisuusklubina. Kadunkulmassa on myös yksi ensimmäisistä sähköllä toimineista katuvaloista. Keskustan katujen varsille sähkövalot syttyivät ensimmäisen kerran 6. lokakuuta 1899.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus, Enok Rytkönen.
järvet
saaret
muinaislinnat
Katumajärvi
Hämeenlinnassa sijaitseva Katumajärvi on tarinan mukaan saanut nimensä siitä, että pakkokäännytetyt hämäläiset kävivät järvessä pesemässä saamansa kristillisen kasteen pois. Katumajärveen liittyy muitakin vanhoja kansantarinoita, mm. Theodolinda Hahnssonin tallentama kertomus Pitkänniemen synnystä. Järven rantamilta löytyneet muinaisjäännökset kertovat alueen vanhasta asutushistoriasta. Myös esihistorialliset muinaislinnat Kappolanvuori ja Mantereenlinna sijaitsevat kahden puolen Katumajärveä.
Säkylä
paikallishistoriat
Rytkönen, Raili
Säkylän kunta ja seurakunta
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teos koostuu satunnaisista katkelmista samankokoisista kirjoista, jotka saatu ilmaiseksi divareista. Kannen suunnittelu Rytkönen Dalia mukaellen. Teoksen takakannessa: "Uusiokirjat ovat television kanavasukkuloinnin ja nettisurffailun kaltaisia koosteita - satunnaisotoksia satunnaisista lähteistä satunnaisjärjestyksessä." Uniikkiteos. Erilaisia "rytkäyksiä" on tehty 100 kappaletta.
Rytkönen, Timo
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Vapaaehtoinen Palosammutuskunta 1881—1893
Joensuu
palomiehet
palotoimi
vapaapalokunnat
historiikit
Joensuun Vapaaehtoinen Palosammutuskunta v. 1881-1893, kertoelma kunnan vaiheista. Kokoillut A. Ryynänen.
Ryynänen, Antti
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 35: HALLINTO
Saarela, Aulikki
Keuruun kaupunginkirjasto
Karvia
historia
Saari, Eino
Karvian kotiseutuyhdistys ry.
Arvoisat veteraanit ja veteraanien puolisot
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2001
Saarikko, Annika
Eläimellinen salapoliisiseurue valloitti Huittisten lapset
musiikkinäytelmät
Saarijärven kirkonkylä 1930-1940 lukujen vaihteessa
Saarikorpi, Asko
Saarikoski, Eino
Pori
Saarinen, Juhani
Porin kaupunki
Jukka Virtanen Vehmassalmen tanssipaviljongilla
Varsinais-Suomi
Vehmaa
1960-luku
seuratanssit
tanssilavat
viihdemusiikki
Jukka Virtanen Vehmassalmen lavalla sunnuntaina 25.8. 1963. "Eemelin saunailta".
Saarinen, Kari
The Advetures Vehmassalmen tanssipaviljongilla 25.8.1963
Laila Kinnunen ja Armanda Fucatsa Vehmassalmen tanssipaviljongilla 25.8.1963
Arja Tuomarila Vehmassalmen tanssipaviljongilla
Vehmassalmen päättäjäiset 28.9. 1963. Arja Tuomarila.
Akrobaatti Teuvo Juuti Vehmassalmen tanssipaviljongilla 25.8.1963
akrobatia
Yleisöä Vehmassalmen tanssipaviljongilla kesällä 1963
lavatanssit
Laila Kinnunen Vehmassalmen tanssipaviljongilla 25.8.1963. "Eemelin saunailta"
Pojat juontohommissa Vehmassalmen tanssipaviljongilla kesällä 1963. Oikealla Pentti Oskari Kangas
Vehmaan kirjasto
Lasse Liemola orkestereineen Vehmassalmen tanssipaviljongin päättäjäisissä 28.9.1963
Arja Tuomarila orkestereineen Vehmassalmen tanssipaviljongin päättäjäisissä 28.9.1963
Eemelin saunailta Vehmassalmen tanssipaviljongilla
Eemelin saunailta pidettiin 25.8.1963. Vasemmalla Eemeli eli Esko Olavi Toivonen, keskellä Reino Helismaa, oikealla Laila Kinnunen.
Vuonteen koulun 60-vuotishistoriikki- alkuvaiheita
Saarinen, Marita
Saarinen, Pentti
Rockia risteyksestä : Pommari 20 vuotta 1976-1996 : raisiolaisen rockin historiaa
Raisio
nuoret
harrastukset
musiikki
nuorisotilat
Pommari
popmusiikki
yhtyeet
1970-luku
1980-luku
1990-luku
Saarinen, Taina
Raision kaupunki
Kansanrunoilija Sahan Kalle : Toholampilaisen Kalle Sahan 1852–1933 kirjallinen tuotanto
kansanrunot
kansanrunous
kansanperinne
Kansanrunoilija Sahan Kalle on yksi merkittävimmistä Toholammin seudun henkisen perinnön luovista rakentajista. Sahan Kalle (Kalle Fredrik Saha) eli Toholammilla 1852-1933. Kertoman mukaan hän oppi kirjoitustaitonsa itseopiskelun kautta, ja runojen sepittämiseen häntä innosti Paavo Korhosen eli Vihta-Paavon runokirja. Sahan Kallen runojen innoittajina toimivat luonto, omat elämänkokemukset sekä Kalevala ja Kanteletar. Sahan Kallen runot ja käsikirjoitukset on eri lähteistä kerännyt ja yksiin kansiin saattanut maakuntaneuvos Viljo S. Määttälä.
Saha, Kalle
Toholammin Kotiseutuyhdistys
Määttälä, Viljo S.
Sahanen, Heikki
Untamalan kotiseutumuseo : Esittely ja historiikki
06.2
Untamalan kotiseutumuseo
kotiseutumuseot
museot
Laitila
Sahlberg, Asko
Nousiainen
Hirvijoki -- Varsinais-Suomi
joet
kylät
Sainio, Jukka
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.