Keitele
valokuvat
lossit
lapset
Lossi sai väistyä uuden Vuonamonsalmen sillan valmistuttua syksyllä 1969. Koskisen pojat Harri ja Jyrki ylittävät Vuonamonsalmen viimeisiä kertoja lossilla. Kuva Arvi Koskinen.
Keiteleen kunnankirjasto
Lossin kuljettaja "Lossari-Lassi", Lauri Paananen
henkilökuvat
lossinkuljettajat
Pitkäaikaisin lossin kuljettajista oli ”Lossari-Lassi”, Lauri Paananen. Kuva Eila Paananen. Vuosiluku ei tiedossa.
autot
linja-autot
liikennöinti
kuljetus
Vuosimallin 1954 Sisu tilausajomatkalla lossin kyydissä.
Pukkilan kunnankirjasto
valokuva
kioskit
1960-luku
Paananen, Wellamo
Autoilija Mauno Leskinen avasi Lossisaareen kioskin. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 7.6 1968.
Paananen, Vellamo
lotat
rintamerkit
tunnukset
merkit
nauhat
Ensimmäisessä kuvassa on Maire Majakalliolle (Koikkalainen) kuulunut hihamerkki. Seuraavissa kuvissa hihamerkki on Kyllikki Kittelän (Rusila) lottapuvun päällä. Alemmissa kuvissa on erilaisia Maire Majakallion merkkejä. Tunnuslevyt kuuluivat Maire ja Martti Koikkalaiselle. Valkoinen tähti on kurssimerkki ja kankainen merkki on lääkintälotan tunnus.
Iisalmi
suojeluskunnat
Kuva on otettu Iisalmen rautatieaseman suunnasta.
Iisalmen kaupunginkirjasto
Lotat luovuttavat lippua suojeluskunnalle. 1
Lotat luovuttavat lippua suojeluskunnalle. 2
risteykset
Lötkänmäen tienristeys. Vuosiluku ja kuvaaja ei tiedossa.
Lotta Aalholm sairastaa. Käsikirjoitus 1940-luvun alkupuolelta
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
novellit
kirkkokritiikki
ahneus
testamentti
Digitoitu dokumentti sisältää kuusi konekirjoitusliuskaa novellista Lotta Aalholm sairastaa. Tekstissä on vain yksi pieni korjaus käsin. Tekstin otsikko on kirjoitettu käsin. Tekstin lopussa on Haanpään nimikirjoitus, hän on ilmeisesti tarjonnut tekstiä johonkin lehteen. Novellissa ahne pappi yrittää saada näennäisesti kuolemansairaan kauppiaan testamenttaamaan omaisuutensa kirkolle. Kauppias kuitenkin parantuu ja testamenttaa varansa rautatien rakentamista varten. Näin rautatie edustaa edistyksellisyyttä kirkon vanhoillisuutta vastaan. Aihe on otettu Samuli Paulaharjun teoksesta Vanha Raahe (1925). Teksti on kirjoitettu ennen 22.10.1943, koska Haanpää mainitsee sen vanhana, painamattomana juttuna tuona päivänä päivätyssä kirjeessään vaimolleen (Kirjeitä kahdesta sodasta 1977). Laajuus kuusi sivua Novelli on julkaistu Kootuissa teoksissa (Otava 1956). Novelli sisältyy teokseen Kootut teokset 8 (Otava 1989) nimellä Rouva Aalholm sairastaa. (s. 268)
Haanpää, Pentti
Siikalatvan kirjasto
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
Lotta Hanna Rytkönen ampumaharjoituksissa 1940-luvulla
harjoitukset
ampuma-aseet
1940-luku
Rytkönen, Hanna
kahvilat
Huittinen -- Lauttakylä
Huittisten kotiseutuyhdistyksen kuvakokoelman kuva nro 417
3. rivi ylin Lyyli Kiiskinen, vas. Hedvig Åberg, siviilipuvussa Hellin Julkunen (kuvan lahjoittajan äiti), Aino Pekkonen, 1.rivi vas. Selma Tenhunen, Elin Laukkanen, tuntematon, Alma Weckman-Varanti, tuntematon, tuntematon, Liisa Uotinen, oik. edessä Sylvi Matlar, 3. rivi oik. Anni Tolonen, Hedvig Åbergin takana Aura Mömmö, takana oik. Laila Lindman. lahjoittanut. Aino Foudila.
Lottala ja Yhteiskunta nimillä tunnettu rakennus Lapinlahden keskustassa
Lapinlahti
maanpuolustusjärjestöt
naisjärjestöt
Lotta Svärd
rakennukset
Lottala
Yhteiskunta
Lapinlahden lotat olivat usean vuoden ajan halunneet hankkia osastolle oman talon. Heillä oli kiikarissa hyvällä paikalla oleva Ollikaisen liiketalo. Niinpä uudenvuoden päivänä 1941 ryhdyttiin tuumasta toimeen ja lähdettiin Klaus Ollikaisen puheille Honkaniemeen kaupantekoon. Jo samana iltana kauppa tehtiin ja kauppakirja allekirjoitettiin seuraavana päivänä. Lottakoti rakennuksena oli yhdistyksen omaisuutta, mutta Manttaalikunta omisti tontin, josta vuokrakirja on tehty maaliskuussa 1941. Kaksi helsinkiläistä lukiolaispoikaa oli kesällä 1943 työvelvollisina kartoittamassa Onkivedellä järvimalmiesiintymiä. He ovat usein käyneet Lottalassa. Alakerrassa oli kahvila, ruokala ja keittiö sekä yläkerrassa 5-6 matkustajahuonetta. Emännöitsijä Iida Roininen ja tarjoilijalotat olivat tulleet tutuiksi. Kun Lotta Svärd järjestö kiellettiin jatkosodan jälkeen 1944, yhdistys luovutti sekä tontin vuokraoikeuden että omistuksessaan olleen rakennuksen irtaimistoineen Lapinlahden kunnalle marraskuussa 1944. Nimeksi tuli Yhteiskunta, ja majoitus- ja ravintolatoiminta jatkui. Jossain vaiheessa kiinteistön omistajaksi on tullut Haminamäki-säätiö, jolta kunta osti sen vuonna 1966. Talo purettiin vuonna 1981 valmistuneen uuden kunnan virastotalon tieltä. Lähteenä mm. Iisalmen suojeluskuntapiirin Koljonvirta-lehti nro 10 s. 13-14 1.10.1942. Siinä on artikkeli Hajamuistoja Lapinlahden Lottakodin rakennuskaudelta. (päiv. 11.11.2019) Aineiston luovuttaja: Lapinlahti-Seura
Lapinlahden kunnankirjasto
vaatteet
univormut
hatut
sota-aika
sukset
sauvat
Kuvien lottalakit ovat 40-luvulta. Lakki, jossa on sinivalkoinen kokardi on kuulunut Maire Koikkalaiselle (o.s. Majakallio). Mustavalkoisissa kuvissa näkyy, miten lakkia käytettiin hiihtäessäkin. Kuvat on otettu Järvenpäässä vuonna 1942. Ensimmäisessä kuvassa Maire Majakallio vasemmalla. Toinen kuva on otsikoitu valokuva-albumissa "Lähdössä 'Pipsaa' saattamaan". Maire keskellä, Pipsa (sukunimi ei tiedossa) oikealla.
Huittinen
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1992
Hovi, Mirja
Lottia. Vasemmalla Irma Laukkanen s.Ronkainen.
vesikulkuneuvot
laivat
höyrylaivat
Uhri-laiva
Jussilansaari
Lotat tekivät kesäretken Uhri-laivalla Jussilansareeen 14.8.1932 Kuvan luovuttaja: Mirja Lehikoinen
Kirkonkylän lottien toimistokurssi on pidetty Lottalassa 17.2. - 3.3.1944. Kuva on otettu Lottalan rappusilla. Aineiston luovuttaja: Mirja Lehikoinen
kausijulkaisut
joululehdet
kotiseutukuvaukset
Lounais-Hämeen kotiseutu- ja museoyhdistys
Forssa : Lounais-Hämeen kotiseutu- ja museoyhdistys
toimittaneet: Esko Viljanen ja Matti Aaltonen ; kansilehti: Erkki Tanttu ; kuvitus: Urho Salomaa
Viljanen, Esko ; Rautamaa, Pekka ; Tanttu, Erkki ; Salomaa, Urho
toimittaneet: Esko Viljanen ja Matti Aaltonen ; kansi: E. Tanttu ; kuvitus: Salomaa, Hammarberg, Merilä
[Forssa] : Lounais-Hämeen Kotiseutu- ja Museoyhdistys
toimittaneet: Esko Viljanen ja Matti Aaltonen
toimittanut: Matti Aaltonen ja Esko Viljanen ; kansilehti: Erkki Tanttu ; kuvitus: Pentti Hammarberg
joulu
jultidningar
Birkaland
Egentliga Finland
Lounais-Hämeen Kotiseutu- ja Museoyhdistys
toimittanut: Matti Aaltonen
Lounais-Hämeen Joulu 1986
Matti Aaltonen ; toim. Lauri Pohjakallio ; kuv. Yrjö Hannula
Kimalan kartano.
kartanot → historia → Somero
toimittaneet: Matti Aaltonen ja Lauri Pohjakallio
rautatiet
rakentaminen
raiteet
Pakaa
1950-luku
Loviisan radan rakennustöitä Pakaan asemalla 1950-luvulla.
Pitäjäsanomat
Orimattilan kaupunginkirjasto
66.609 LOV
Lahti
Loviisa
Suunnitelma rautatien rakentamiseksi Loviisasta Vesijärven satamaan Lahteen
Holmberg, Carl Emil
Lowiisan-Wesijärven rautatie : komitean kertomus ynnä kustannus ja kannattawaisuus ehdotus sekä leweä- että soukkajälkiselle radalle
69.62 LOW
suunnitelmat
1880-luku
Suunnittelukomitean ehdotus rautatien rakentamiseksi Loviisasta Lahteen Vesijärven rantaan joulukuussa 1884
Loviisan kaupunki
Löydä Helsinkisi = Upptäck ditt Helsingfors
julisteet affischer käyttögrafiikka bruksgrafik 1970-luku 1970-talet
Kujasalo, Kai
Helsingin kaupunginkirjasto
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 11.5.1965 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
Satakunnan Kansa -lehdessä 12.5.1957 julkaistu murrepakina.
Lucina Hagman
Mary Steen
Kuopion kaupunginkirjasto-Pohjois-Savon maakuntakirjasto Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Lucina Hagmanin kirje Minna Canthille 15.3.1893.
Sylvi
naisen asema
kirjeet
Minna Canth
Lucina Hagmanin kirje Minna Canthille 21.3.1883
naisasialiikkeet
sähkeet
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Luettelo Oulun kansakoulun lastenkirjaston kirjoista
kirjastot
koulukirjastot
luettelot
kirjastoaineistot
Oulu
Syksyllä 1874 toimintansa aloittaneella Oulun kansakoululla oli oma kirjasto. 1900-luvun alkuvuosina painetun luettelon mukaan koulun lastenkirjastossa oli 904 tieto- ja kaunokirjaa. Mukana ovat 1900-luvun alun suosikeista mm. Zacharias Topelius ja Immi Hellén.
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teos koostuu torniksi asetelluista, toisiinsa nipuiksi (yht. 4 kpl) liimatuista vanhoista kirjoista leikellyistä sivuista, sekä rustiikkisesta vellikellosta.
Poijula, Kaija
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.