Joensuu
henkilöt
kirjat
Hällström
Emilia
Joensuun seutukirjastolle on päätynyt aineistoa Emilia Hällströmiin (1860—1941) ja hänen siskoihinsa liittyen. Myös kirjaston lainattavien kirjojen joukosta löytyy Emilialle kuuluneita kirjoja. Emilia oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin neljästä tyttärestä: Emilia, Sofia Julia (1851—1917), Elin Carolina (1857—1894) ja Hilja Lovisa (1861—1900). Sisaruksista Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä. Emilian kerrotaan olleen syvästi uskonnollinen, hieman jäykkä ja varautunut mutta herkkä. Sisarukset mm. ylläpitivät Joensuussa yksityiskoulua useaan otteeseen vuosien 1876—1893 aikana. Emilia toimi valmistavan koulun ja tyttökoulun käsityönopettaja. Julia ja Emilia toimivat vahvasti myös vuonna 1903 perustetussa Jns:n NNKY:ssä ja paikallisessa lähetysyhdistyksessä.
Sandell, Lina (kirja)
Helsingfors : Söderström
Joensuun seutukirjastolle on päätynyt aineistoa Emilia Hällströmiin (1860—1941) liittyen. Myös kirjaston lainattavien kirjojen joukosta löytyy Emilialle kuuluneita kirjoja. Emilia oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin neljästä tyttärestä: Emilia, Sofia Julia (1851—1917), Elin Carolina (1857—1894) ja Hilja Lovisa (1861—1900). Sisaruksista Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä. Emilian kerrotaan olleen syvästi uskonnollinen, hieman jäykkä ja varautunut mutta herkkä. Sisarukset mm. ylläpitivät Joensuussa yksityiskoulua useaan otteeseen vuosien 1876—1893 aikana. Emilia toimi valmistavan koulun ja tyttökoulun käsityönopettaja. Julia ja Emilia toimivat vahvasti myös vuonna 1903 perustetussa Jns:n NNKY:ssä ja paikallisessa lähetysyhdistyksessä.
Merikarvia
paikallishistoriat
Alkuperäinen painos 1961, digitoitu toisesta painoksesta 1981.
Santavuori, Martti
Merikarvian kunta
Santtu, Lauri
Keuruun kaupunginkirjasto
Nanguniemen hopeakäädyt osa1 : Korukätkön löytyminen
Ivalo
Nanguniemi
Vienanmeri
Inarijärvi
Haavio, Martti
Jomppanen, Tarmo
Hartikainen, Arja
Ojanlatva, Eija
korut
käädyt
1100-1200 -luku
Saamelaismuseo
hopea
Hopeatie
turkiskauppa
vuonokuningas
saaga
Seppo Saraspään jäkälänhakumatka muuttui jännittäväksi tapahtumaketjuksi, kun hänen käteensä osui outo esine. Löytö sai miehen vähäksi aikaa sekaisin, etenkin kun varovainen tunnustelu löydöksen ympäristössä osoitti, että käädyksi paljastuneen esineen lisäksi vastaavia esineitä olisi kiven kolossa useampiakin. Jäkäkänkeruu jäi ja löytäjä kiiruhti kotiinsa ilmoittamaan löydöstä ensimmäisenä mieleensä tulleeseen paikkaan, Saamelaismuseoon. Museonjohtaja Tarmo Jomppanen saapui pikimmiten vaimonsa kanssa Ivaloon Shellin baariin, jossa pyyheliinan sisällä olevaa esinettä tarkasteltiin. Korukätkö sai levätä rauhassa vielä kolme päivää, kun Seppo lähti aiemmin sovitulle riekonpyyntireissulle. Pyyntireissu meni kuitenkin mönkään, kun ajatukset pyörivät menneessä ja korujen kätkemisen syissä. Korujen arveltiin olevan arabianhopeaa ja ne olivat saattaneet kulkeutua Inariin Vienenmerelle päättyneen hopeareitin kautta.
Saraspää, Seppo Juhani
Vaattovaara, Merja
Nanguniemen hopeakäädyt osa2 : Aarteen merkitys
Kuusamo
muinaisjäännökset
arkeologia
kivikausi
Seppo Saraspää pohdiskelee hopeakäätyjen alkuperää ja palaa muistoissaan tunnelmiin, joita hän koki aarteen löydettyään. Monia kysymyksiä pyöri mielessä. Kuka korut oli kätkenyt ja miten ne olivat kulkeutuneet Inariin? Miksi juuri hän löysi korut? Inarin historia ja perinnemaailma avautui aivan uudella tavalla tänne muuttaneelle ja löytäjä tunsi ansainneensa kotipaikkaoikeuden aarteen löytymisen jälkeen.
Nanguniemen hopeakäädyt osa3 : Kymmenen minuutin miljonääri
Inari
Torvinen, Markku
Kotivuori, Hannu
seidat
Hopeakäätyjen löytyminen aiheutti melkoisen mediapyörityksen. Aarteen löytyminen kiinnosti suomalaismedian lisäksi myös norjalaisia tiedotusvälineitä. Aarteen arvoakin pohdittiin ihan asiantuntijavoimin ja löytäjä tunsi jossain vaiheessa olleensa kymmenen minuutin miljonääri. Yli sata vuotta maassa olleet esineet kuuluvat kuitenkin valtiolle ja löytäjä saa tyytyä jonkinlaiseen huomionosoitukseen. Saraspää muistelee, että hänen saamansa palkkio oli parhaasta päästä ja saadulla korvauksella olisi voinut hankkia käytetyn moottorikelkan. Löytöpaikkaa on tutkittu museoviraston toimesta ja asiantuntijat ovat arvelleet, että kätköpaikan lähettyvillä oleva kivi voisi täyttää seidan tunnusmerkit. Saraspään mielestä Nanguniemen hopeakätköä voisi hyödyntää myös matkailullisesti. Vaikka taloudellista hyötyä löydöksestä ei tullutkaan, Saraspää tuntee kokeneensa jotain ainutlaatuista, kun hän pisti kätensä luolaan. Tuntui siltä, kuin olisi kätellyt tuhannen vuoden takaista kätkijää.
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. 33-sivuinen, "sanomalehtimuotoinen" ja kuvitettu teos. Numeroitu kpl (125/400).
Sariola, Ilkka
Hurskainen, Antti
Rikhardinkadun kirjasto
Salonen, Kasper
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Sariola, Yrjö
pappilat
virka-asunnot
papit
historiikit
muistelu
Laukaa
Teos on taiteilijakirja. "Kristalli on taiteilijakirja väkivallasta, jossa nykyaika ja 1700-luku käyvät vuoropuhelua. Se koostuu kymmenestä montaasista ja Anders Chydeniuksen saarnasta vuodelta 1786". Alkuperäiset montaasit ovat olleet esillä Zet-taidetapahtumassa Oulussa kesällä 1991.
Sarje, Kimmo
Chydenius, Anders
Teos on taiteilijakirja. Avantgarden kaiho on kuvataiteilija Kimmo Sarjen ja muusikko Juha Haanperän retki kahden venäläisen avantgardistin Vladimir Leninin ja Kazimir Malevitshin ideoiden ja kuvien maailmaan. Liittyy näyttelyyn Kluuvin galleriassa 4 - 20.8.1989.
Montaasin filosofia, filosofian montaasi
Teos on taiteilijakirja. Näyttely 9.4. - 25.5.2003. Teksti suomeksi ja englanniksi, osa myös venäjäksi. Painos 400 kappaletta.
Garner, Michael
Kataeva, Ekaterina
Nikkilä, Anton
Lindgren, Tommy
Teos on taiteilijakirja. - Teos koostuu sametilla päällystetystä kotelosta, jonka sisällä kuusi naista esittävää valokuvaa. Valokuvat taiteilijan itse vedostamat. - Uniikkikappale.
Sarola, Leila
Inarin Kirkonkylä
Räkkijärvi
Akuniemi
Sevettijärvi
Sainiemen salmi
Aikio, Matti (Posti-Matti)
Räme, Yrjö
posti
postinjakelu
postimiehet
postiliikenne
Posti-Mattina tunnettu Matti Aikio kuljetti postia Inarista aina Räkkijärvelle asti. Kelirikkoajat olivat vaikeimpia aikoja vuodesta. Ongelmia oli joskus myös venemoottorin kanssa. Postinkuljetus ei ollut tiukasti aikatauihin sidottua, vaan välillä kahvisteltiin ja joskus syötiinkin. Matka Inarin kirkolta kotiin Akuniemeen kesti nelisen tuntia. Mukana postiveneen kyydissä kulki kolttasaamelaisia, postintarkastajia, sotaherroja ja muita matkustajia niin kotimaasta kuin ulkomailtakin.
Sarre, Anni
Lumikiitäjä korvasi postinjakelun porolla ja veneellä
Salminen, Oskari
lumikiitäjä
Posti-Matti saattoi ennakkoon sovituissa paikoissa jättää postia jopa puunhaaraan. Tämä herätti kanssamatkustajissa joskus ihmetystä. Postinkuljetus veneellä ja poroilla loppui 1954. Tämän jälkeen, ennen Sevettijärven tien valmistumista ja postiautoa, postia ja matkalaisia kuljetettiin lumikiitäjällä. Sitä kuljetti Oskari Salminen.
Karilleajo ja muita sattumuksia postireissuilla
Anni muistelee matkoja isän kanssa Inarin ja Akuniemen välillä. Eräs matka pimenevässä lokakuussa on jäänyt mieleen erityisesti. Posti-Matti tunsi reitin vanhastaan hyvin. Kerran kuitenkin sattui karilleajo ja isä komensi tyttären pumppuun. Kahden tunnin hyisenkylmän ajomatkan jälkeen saavuttiin kotiin Akuniemeen, rantauduttiin ja aamulla vene oli korjattu ja ehjä. Posti-Matti varjeli tavaroita viimeiseen saakka ja tiesi vaistonvaraisesti miten hätätilanteessa tulee toimia.
rovastit
Rovasti Räme paransi hevosen kipeytyneen jalan käydessään Akuniemessä. Talon tytölle hän antoi häälahjaksi keksipaketin ja neuvon olla suuttumatta yhtäaikaa. Tämä olikin paras lahja minkä Anni oli häälahjakseen saanut.
Poliisijärjestys Kajaanin kaupungille ja sille kuuluvalle alueelle
Kajaani
poliisi
lait
1900-luku
Kajaanin kaupungin poliisijärjestys eli järjestyslaki Kajaanin kaupungille ja sille kuuluville alueille. Laki on annettu Oulun läänin kansliassa 12. kesäkuuta 1903 ja sen on allekirjoittanut Oulun läänin kuvernööri Otto Savander (vuodesta 1906 Sarvi).
Savander, Otto
Kajaanin Kirjapaino
Varsinais-Suomi
Raisio
1950-luku
höyryveturit
junat
rautatiet
Höyryveturin vetämä postijuna Kerrolassa matkalla Uudestakaupungista kohti Turkua 1950-luvun lopulla.
Savolainen, Aimo
urheilukentät
Vuonna 1950 perustetun Raision urheilulautakunnan ensimmäinen tehtävä oli laittaa alulle kunnallisen urheilukentän suunnittelu. Ihalan kentän rakentaminen oli tuon ajan mittapuun mukaan suurhanke, johon kului useampi vuosi. Kentän vihkiäiset pidettiin vihdoin kesällä 1955. Kentällä järjestettiin 1950- ja 60-kujen taitteessa yleisurheilukilpailuja, joihin osallistui useita maaottelutason urheilijoita. 1970-luvun jälkipuolella kentän käyttö yleisurheilukenttänä päättyi. Nykyään Ihalan kenttä on jalka-, lento- ja koripalloilijoiden käytössä.
Raision kirjasto
uimarannat
Raisionlahden ollessa vielä avoimena Karjaniemeä käytettiin yleisenä uimarantana. Se sijaitsi lahden itärannalla, nykyisen Nesteentien kummallakin puolella. Varsinainen uimaranta oli alueella, jossa nykyinen kävelytie kiertää kallioleikkauksen. Nesteentien ja -radan rakentamisen myötä Karjaniemen käyttö uimarantana päättyi. Tie- ja ratayhteys saatiin valmiiksi Nesteen öljynjalostamon toiminnan käynnistyessä vuonna 1957.
rakennuspiirustus
rakennukset
siirto
korjausrakentaminen
kunnostus
työväentalot
työväenyhdistykset
Tuuloksen työväenyhdistys Alku
Hämeenlinna
Tuulos
Pohjoinen
Tuuloksen työväenyhdistys Alku perustettiin vuonna 1905. Kaksi vuotta myöhemmin perustettiin rakennusrahasto oman talon rakentamista varten. Tontti vuokrattiin Pohjoisten kartanolta vuonna 1908, ja Lammilta Ronnin kylästä Heikkilältä ostettiin talo, joka siirrettiin vuokratontille. Talo valmistui 1909, ja se toimi yhdistyksen kokouspaikkana. Talon toiseen kerrokseen tuli juhlasali, jossa järjestettiin varojen keräämiseksi iltamia, esitettiin näytelmiä ja pidettiin arpajaisia. Vuonna 1917 taloa laajennettiin rakentamalla näyttämö talon jatkoksi. Vuoden 1918 sisällissodan jälkeen työväentalo suljettiin ja työväenyhdistyksen irtain omaisuus takavarikoitiin. Talo saatiin kuitenkin jo seuraavana vuonna takaisin yhdistyksen käyttöön. Vuonna 1927 työväentaloa laajennettiin ja rakennettiin uusi näyttämö. Alueen siirryttyä kauppias Salosen omistukseen vuonna 1938 työväenyhdistys neuvotteli tontin ostamisesta, mutta neuvottelut kariutuivat ja tontti siirtyi Leo Häppölän omistukseen. Vuonna 1941 työväenyhdistys sai kuitenkin ostettua tontin. Sodan jälkeen vuonna 1944 alkoi vilkas toiminta iltamineen, kunnes maaltamuuton seurauksena talon käyttö alkoi vähetä ja talo itsekin rappeutua. 1980-luvun lopulla taloa jälleen korjattiin: tehtiin uusi vesikatto ja ulkopinta uusittiin. Sisätilojen korjaus alkoi 1987 valtion avustuksella ja talkootyönä. Nykyään työväentalon salia vuokrataan. Entinen talonmiehen asunto ja kahvilan tilat on kunnostettu vuokrattavaksi asunnoksi.
Savolainen, P.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Turku
kirjastot
Åbo
bibliotek
Savolainen, T.
Åbo stadsbibliotek
Valtiopäivämies Paavali Savonen : toisenlainen Paavo oli talonpoikien edustajana valtiopäivillä yli sata vuotta sitten
Savonen, Irja
Kertomus valtiopäivämies Paavali Savosen kotielämästä
Kansanjuhlan yleisöä Parkissa 1890-luvulla
puistot
juhlat
Parkki
Kaupunginpuisto
1890-luku
Kuvernööri Otto Carl Rehbinder alkoi rakennuttaa laajaa puistoa Hämeenlinnan kaupungin ja linnan pohjoispuolella sijaitsevan Pyövelinmäen rinteille. Alueen nimi oli perua ajalta, jolloin mäellä oli ollut kaupungin mestauspaikka. Kuvernööri halusi rakennuttaa alueelle kävelypuiston kaupunkilaisten virkistykseksi. Työvoimana rakennustöissä käytettiin Hämeen linnan vankeja. Kaupunginpuistosta eli Parkista tulikin hyvin suosittu kaupunkilaisten keskuudessa, ja siellä järjestettiin myös monenlaisia juhlia ja tapahtumia. Puisto oli kaikkien kaupunkilaisten käytettävissä asemaan katsomatta. Vuonna 1905 sinne rakennettiin myös kansankeittiö, jonka suunnitteli puistovaliokunnan jäsen H. R. Helin.
Saxelin, C. O.
Kyläkirjasto, lukemisia Suomen kansalaisille erinäisistä aineista. Kahdeksastoista wuosikerta
Kristillisestä lastenkaswatuksesta. Kansan luettawaksi
kokoomateokset
kasvatus
kristinusko
kasvatustavoitteet
ihanteet
kaunokirjallisuus
synti
ristiriidat
avioliitto
naiset
tutkijat
katusoittajat
sokeat
vanhukset
isät
alkoholistit
sairaalat
kääntymys
Schalin, Zachris
Tucker, Charlotte
Ihle, Annette
Turun kaupunginkirjasto
Gummerus, Karl Jakob
Teos on taiteilijakirja. Liittyy näyttelyyn: Tappion tunne - A Sense of Loss, 23.10. - 9.11.1997, Kluuvin galleria / Glogalleriet.
Scharmanoff, Magnus
Rahkiola, Antti
Ne suomalaiset suku-nimet joita Wîtasâren emæ-pitæjæn miehiset yksilöt omasivat vuonna 1834
sukunimet
Viitasaari
1800-luku
88.2909 (YKL)
Wolmar Schildtin katsaus Viitasaarelaisiin sukunimiin 1830-luvulla.
Schildt, Wolmar
Alkuperäinen:Helsinki : Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1859.Suomi, 1. jakso, Jyväskylän yliopiston kirjasto,0355-0257.
Jyväskylän kaupunginkirjasto
sillat
Kuivasilta
tiet
Läntinen viertotie
Turuntie
tuulimyllyt
kasarmit
varuskunta-alueet
sotilaat
Suomenkasarmit
Suomen kasarmit
Myllymäki
1880-luku
Kabinettikuvassa on näkymä Hämeenlinnan keskustan länsilaidalta Kuivansillan yli kohti Myllymäkeä. Kuvan taustalla näkyy vuosien 1881–1883 välisenä aikana rakennettuja Suomen kasarmien puurakennuksia Läntisen viertotien (nykyisen Turuntien) eteläpuolella. Myllymäen päällä on vielä mylläri Sirénin vuonna 1883 rakennuttama hollantilaistyylinen tuulimylly, joka purettiin vuonna 1891. Sillan kaupungin puoleisessa päässä seisoo sotilasasuinen nuori mies, luultavasti kaupungissa vuosina 1881–1901 toimineen Suomen 7. Hämeenlinnan tarkk'ampujapataljoonan sotilas. Mylläri Sirénin poika Akseli Salokannel kuvailee 1880-luvun Kuivansillan tienoita seuraavasti: "Pikkutorin puistosta laskeuduttiin melko jyrkkää myötälettä ns. Kuivallesillalle, 'Silta' oli jonkin verran pengerretty, joten se kohosi sivuilla olevasta, vesiperäisestä suosta metrin verran. Sillan alitse oli kaivettu leveä oja , 'karnaali', joka kaartaen jatkui pohjoiseen päätyen linnan ja kaupungin välillä Vanajaveteen. Sillan molemmin puolin oli maaherra Rehbinderin aikana istutettuja piilipuita, jotka tuuhealatvaisina kohosivat taivasta kohti. Sillan sivuilla oli matala, punaiseksi maalattu, pylväisiin kiinittetty parru, jota me pojat koulumatkoilla käytimme punnerruspuuna."
Schleifer, Michael
näytelmät
skådespel
Af herr Schröder ; fri öfversättning af M. Altén. 92 s. : kuv. ; 18 cm. Alkuteos Der Vetter in Lissabon ilmestyi 1784. Niteeseen on sidottu myös teokset Den tokroliga dagen eller Figaros bröllop ja Den enleverade fästmön eller den tjänstagtige rivalen. Kirja kuuluu Vaasan Lukukirjaston kokoelmaan. Kirjassa on Lukukirjaston köynnös-exlibris, jossa numero 354. Säilytys Vaasan kaupunginkirjastossa kirjastomuseon tiloissa.
Schröder, Friedrich Ludwig
Stockholm (tryckt hos Anders Zetterberg).
Kääntäjä: Mårten Altén.
swe
Teos on taiteilijakirja. Pehmä kirja, jonka sivuilla painokuvia ja kumisia kohokuvia, aihepiirinä populaarikulttuuri. Perustuu taiteilijan teoksiin vuosilta 1990-94. - Taiteilijan itsensä ompelema, kannessa kuva taiteilijasta päällään puku, joka on tehty samasta kankaasta kuin kirjan kannet. 50:n kirjan julkaisu, jokaisella kirjalla on yksilölliset kannet. Numeroitu kappale, ex. 35/50, kaikki teokset ovat uniikkeja.
Schroderus, Kimmo
Teos on taiteilijakirja ja pehmeä kirja. Teoksen sivuilla painokuvia ja kumisia kohokuvia, aihepiirinä populaarikulttuuri. Perustuu taiteilijan teoksiin vuosilta 1990-94. - Taiteilijan itsensä ompelema, kansi nahkaa ja niittejä. 50:n kirjan julkaisu, jokaisella kirjalla on yksilölliset kannet. Numeroitu kappale, ex. 44/50, kaikki teokset ovat uniikkeja. Teos osittain vaurioitunut.
kartat
1600-luku
Hämeenlinnan kaupunki perustettiin vuonna 1639 Hämeen linnan pohjoispuolelle, linnan ja Pyövelinmäen väliselle alueelle, jossa nykyään sijaitsevat Linnankasarmit. Vanhan kaupungin tontit olivat kapeita ja pitkiä. Varsinaisia katuja oli vain yksi, ja sekin muistutti enemmän kylänraittia kuin katua. Kadun linnanpuoleisessa päässä oli tori ja sen varrella raatihuone. Kirkko rakennettiin 1660-luvulla, ja se sijaitsi kaupungin pohjoispäässä, Pyövelinmäen puolella. Niinpä kirkkoa ei vielä näy 1600-luvun puolivälissä piirretyssä kartassa. Hämeenlinnan kaupunki muutettiin 1770-luvulla kuningas Kustaa III:n määräyksestä linnan kupeesta Niementaustan mäelle, Saaristen virkatalon maalle.
Schroderus, Laurentius L.
Julkaistu kirjassa: Lindeqvist, K. O., Hämeenlinnan kaupungin historia : II osa: Kaupungin historia Ruotsin vallan aikana- Hämeenlinna : Hämeenlinnan kaupunki, 1926.
Naturkunnighet för skolor och familjer. I, Stjernkunskap
tähtitiede
luonnontieteet
maapallo
planeetat
aurinko
kaukoputket
avaruus
kaasukehät
kuut
auringonpimennykset
komeetat
tähdet
tähdistöt
oppikirjat
astronomi
naturvetenskaper
jorden
planeter
solen
teleskop
rymden
atmosfärer
månar
solförmörkelser
kometer
stjärnor
stjärnbilder
läroböcker
Schubert, Gotthilf Heinrich von
Kontiolahti
kirjailijat
Lydecken
Arvid
exlibrikset
Otto Arvid Lydecken (31.5.1884 Kontiolahti — 9. 5.1960 Helsinki) oli suomalainen kirjailija. Lydecken vietti lapsuutensa Joensuussa, jossa hänen isänsä Ludvig Lydecken toimi Utran lasitehtaan isännöitsijänä. Lydecken kirjoitti runo-, satu-, kuva- ja seikkailukirjoja omalla nimellään ja nimimerkillä Arvily. Hän oli tieteiskirjallisuuden edelläkävijöitä Suomessa. Lydecken toimitti myös lastenlehti Pääskystä yhdessä Anni Swanin ja Helmi Setälän kanssa. Lehti ilmestyi vuosina 1906–1935. Lydecken työskenteli myös Aamulehden toimittajana.
Schultén, Marius af (piirtäjä)
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: SUKUHISTORIA
kartanot
Lepaan kartano
Tyrväntö
Lepaa
Hattula
1900-luku (vuosikymmen)
Tyrvännössä sijaitseva Lepaan kartano on Hämeen vanhimpia kartanoita. Se on ollut olemassa jo keskiajalla, mahdollisesti jo 1200-luvulla. Lepaan omistajasukuja ovat olleet mm. Tavastit, Beurraeukset, Boijet, Stierncrantzit ja Heimbürgerit. Kuvassa näkyy kartanon päärakennus, jonka vanhin osa on peräisin 1600–1700-lukujen vaihteesta. Päärakennusta uudistettiin empiretyylin mukaisesti 1800-luvun alkupuolella, ja lasiveranta rakennettiin saman vuosisadan puolivälin paikkeilla. Lepaan kartanon viimeinen yksityinen omistaja oli Karl Fredrik Packalen, joka testamenttasi tilan valtiolle sillä ehdolla, että Lepaalle perustettaisiin maanviljelys- tai puutarhakoulu. Tila siirtyi valtion omistukseen vuonna 1902, ja Lepaan puutarhaopisto perustettiin 1910. Ensimmäiset opiskelijat aloittivat opintonsa Lepaan puutarhaopistossa vuonna 1912.
Schulz, Fritz
Karjala
kansanpuvut
vaatteet
pukeutuminen
historia
Julkaisussa on esillä karjalaisia kansanpukuja tekstein ja värikuvin. Se on osa julkaisusarjaa, jossa esitellään suomalaisia kansanpukuja 1800-luvulta. Tämä on kirjasarjan ensimmäinen osa Karjala.
Schwindt, Theodor
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 49.24 SCH
Kirja
Seppä, Hilja Maria (o.s. Kyssä)
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1989
Seppä, Helka
Huittinen -- Sampu
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1982
Huittisten Teatterikerho
harrastajateatterit
Huittinen
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2005
Seppä, Seija
Seppä, Antti
Laukaan museonäyttely : viljamakasiini sisustettiin
Seppälä, Marketta
Teos on taiteilijakirja. Liitteenä kirjanen: Decodex (22 s.), joka sisältää tekijän esipuheen italiaksi, englanniksi, ranskaksi, saksaksi, espanjaksi, portugaliksi ja venäjäksi.
Serafini, Luigi
Notini, Sylvia
kalastus
lohi
nuottakalastus
kiilanuotta
Kiilanuottaa käytettiin lohenkalastuksessa Petsamossa. Kiilanuotan syvyys oli joko 7.20 tai 9 metriä meripyynnissä, mitat kuitenkin kyynärissä tuohon aikaan. Aidan pituus vaihteli 55-60 metristä yli sadan metrin pituuteen. Kiilanuotan paulat olivat tervattua hamppua ja kohot korkkikaarnaa. Kaksinieluisen kiilanuotan perän pituus oli 12 syltä ja leveys noin 5 metriä ja suuaukkojen koot joko 5.20 tai 4.80 m. Perän apusiipien pituudet olivat n. 5 syltä. Pääkohoina toimivat 120 litran tynnyrit samoin kuin nurkkapoijuina, siiven kohoina 60 litran tynnyrit.
Sergejeff, Kiril
Nemtsinkoff-Körkkö, Tarja
Petsamovuono
Petsamo
Gemoff, Jyrki
Sergejeff, Taneli
kolttasaamelaiset
Lohenpyynti on ollut hyvin tärkeä elinkeino Petsamossa. Kolttasaamelaisilla oli yksinoikeus pyytää lohta Petsamovuonossa. Vanhin pyyntimuoto oli harvalla eli suurisilmäisella verkolla pyynti. Harvallapyynti muistutti pesäpyyntiä ja siitä on ilmeisesti kehitetty myöhemmin käytetyn kiilanuotan rakenne.
Sesshu's long scroll : a Zen landscape journey
Teos on taiteilijakirja ja haitarikirja. Sesshun alkuperäinen työ vuodelta 1486 on 17 m pitkä ja 37 cm korkea. Kalligrafiaa ja tussimaalauksia. Puukannet, valmistettu Japanissa.
Sesshu
Chiva, Reiko
Weatherby, M.
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1990
Setälä, Matti
kaupungit
kaupunkikeskustat
Hämeenlinnan maaseurakunta
Vanaja
Janakkala
1910-luku
Maanmittari J. F. Sevónin vuoden 1912 vaiheilla piirtämä Hämeenlinnan kaupungin kartta perustuu vuoden 1887 asemakaavaan. Sevón täydensi sitä kuitenkin tällä välillä valmistuneilla rakennuksilla ja puistoilla, mm. ortodoksisella sotilaskirkolla ja Kunnallissaunalla sekä Toripuistolla ja sen paviljongeilla. Sevónin kartta sisältää lisäksi Myllymäen kaupunginosan epävirallisen tonttijakokaavan. Toinen Sevónin piirtämä kartta kuvaa Hämeenlinnan kaupungin ympäristöjä sisältäen mm. Hämeenlinnan maaseurakunnan ja Vanajan pitäjän sekä myös osan Hattulan ja Janakkalan pitäjistä.
Sevón, J. F
Julkaistu painettuna: Helsingfors : A.-B. F. Tilgmann.
Kansalliskirjasto
juonittelu
kosto
vallanhimo
Shakespeare, William
Kirjastot.fi