Lyhykäisiä tietoja Kajaanin kaupungissa ja kihakunnassa olleista oluttehtaista
Kajaani
historia
paikallishistoria
1800-luku
1900-luku
tehtaat
panimot
olut
viinat
Kainuun Sanomat
artikkelit (julkaisut)
Kajaanin oluttehtaiden historiaa. Oululainen Anders Jonathan Granqvist jätti 7. toukokuuta 1860 anomuksen olut- ja simatehtaan perustamisesta Kajaanin kaupunkiin. 18.7. anomus hyväksyttiin, ja tehdas perustettiin Kajaanin joen rannalla olevalle Tulliniemelle. Vuosien 1866-67 vaiheilla tehdas siirtyi viskaali Herman Wahlgrenille ja laivurin leski Gustava Renforsille. Gustavan poika Herman Renfors alkoi vuoden 1870 tienoilla valmistaa niin kutsuttuja lusikkauistimia, joita "Kajaanin uistimiksikin" kutsuttiin. Vuonna 1875 hän laajensi toimintaansa perustaen kivihiomon ja 1880 turkistehtaan, jotka sijoitettiin entisen oluttehtaan tiloihin Tulliniemeen. Vuonna 1890 vanha oluttehtaan rakennus paloi, ja vuosien 1892-93 tienoilla Herman Renfors rakennutti uuden, ajanmukaisemman ja suuremman tehdasrakennuksen entisen paikalle. Vuonna 1902 viipurilainen Juho Huikuri anoi puolestaan lupaa perustaa panimo Kajaaniin. Kaupunkilaisilla oli ikäviä muistoja edellisistä oluttehtaista, ja he yrittivät kaikin keinoin vastustaa uuden tehtaan perustamista. Lopulta Huikuri sai luvan panimon perustamiseen. Kauaa hänenkään panimonsa ei pysynyt toiminnassa, sillä hän kuoli 16.11.1904 sairastettuaan keuhkotautia. Hänen poikansa Petter Huikuri jatkoi panimon pyörittämistä jonkin aikaa, mutta luovutti sen viimein konkurssiin. 8.5.1909 osti tehtailija Waldemar Sundblad tehdaslaitoksen palstatiloineen huutokaupalla, ja harjoitti siinä oluen panemista. Panimotoiminnalle tuli kuitenkin loppu, kun 29.5.1917 astui voimaan kieltolaki, joka kielsi alkoholin valmistuksen. Sundblad myi palstatilan ja tehtaan rakennukset Kajaanin Puutavara Osakeyhtiölle.
Enwald, Gustaf
kansanvalistus
kirjailijat
Hattula
Hämeenlinna
Juteini, Jaakko
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (A. Cederwallerin kirja-painossa), 1816.
Kansalliskirjasto
Lypsyhetki Orimattilan kotitalousopistossa 1930-luvulla
Orimattilan kotitalousopisto
lypsy
lehmät
1930-luku
Orimattilan kaupunginkirjasto
henkilökuvat
Honkajoki
1940-luku
Lypsykilpailu Vanhahongolla (3_3 Honkajoki, Kirkonkylä). Kuvassa kuusi lypsäjää ja lehmää. Henkilöt tuntemattomia. Vanhahongon talossa järjestettiin monia koulutuksia ja kursseja. Kuva otettu maantien ja Karvianjoen välisellä pellolla. Takana oikealla Myllykosken talo, joka on rakennettu 1940-luvulla.
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
Stenberg, Marjatta
Lypsyllä (2_1 Honkajoki, Pukarankylä). Marjatta Stenberg kaataa maitoa maitotonkkaan. Taustalla aitauksessa kolme lehmää. Kuva julkaistu aikaisemmin teoksessa Kotikylä : Pukara-Saunaluoma (1988) sivulla 171.
maitotalous
työvaatteet
naiset
Maidontuottajia menossa lypsylle Sydänmaan yhteislaitumelle. Kuvassa ovat Alli Laimola (istuu vas.), Eeva Laaksonen (vas., takarivi), Laura Salo, Ida Uotila, Hilda (Hilma) Heiman (keskellä alarivissä) ja Alli Salojärvi (oik., alarivi).
Pukkilan kunnankirjasto
Lypsyvuorossa olevien oppilaiden askareita Orimattilan emäntäkoulussa
Orimattilan emäntäkoulu
maataloustyö
1910-luku
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Sanaleikkejä J.O. Mallanderin nimestä.
Kytöhonka, Arto
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Lystillinen laulu suuresta tupakan puutteesta
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
arkkiveisut
kansanrunous
Pohjois-Pohjanmaa
Pyhäjärvinen seppä ja suutari Elias Tuoriniemi (1772-1840) hallitsi myös runoilun taidon. Vanhin hänen jälkipolville säilyneistä runoistaan Lystillinen laulu suuresta tupakan puutteesta tarkastelee Suomen sodan (1808-09) aikaista tupakkapulaa ja sen vaikutusta talonpoikien elämään.
Tuoriniemi, Elias
Åbo : SKS : Teoksessa Kahdeksantoista runoniekkaa: valikoima Korhosen, Lyytisen, Makkosen, Kymäläisen, Puhakan, Räikkösen y.m. runoja ja lauluja. Toim. Kustavi Grotenfelt.
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
Lystillinen runolaulu kummasta kalakukosta
runot
Lystillinen runolaulu kummasta kalakukosta kertoo oululaista tulliherraa petkuttavasta paltamolaisesta talonpojasta. Talonpoika antaa tulliherralle kalakukon, jonka sisään on leivottu ”katti karwoinensa”. Runo ilmestyi myös englanniksi Giuseppe Acerbin matkakuvauksessa Travels through Sweden, Finland and Lapland (1802).
Väänänen, Heikki
Helsinki : SKS : Teoksessa Kahdeksantoista runoniekkaa: valikoima Korhosen, Lyytisen, Makkosen, Kymäläisen, Puhakan, Räikkösen y.m. runoja ja lauluja. Toim. Kustavi Grotenfelt.
Lyttylän historiaa 1500-luvulta nykypäivään
paikallishistoriat
Lyttylä
Pori -- Lyttylä
Viro, Kauko
Viro, Ari
Kauko Viro & Ari Viro
Keitele
valokuvat
1970-luku
Paananen, Wellamo
Lyydia ja Kalle Karttunen Kuuselassa. Kalle toimi muurarina ja Keiteleen kunnassa nuohoojana. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 3.5.1973.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Lyyli Augusta Andersin
Lyyli Augusta Canth
Lyyli Augusta Andersin o.s. Canth (Minna Canthin tytär)
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
1960-luku
Lyyli ja Jalmari Nuutinen kultahääpäivänään. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 26.4.1968.
Lyyli ja Terttu Marttinen sekä Elsa Haanpää
henkilöt
sukulaiset
serkut
Marttinen, Lyyli
Marttinen, Terttu
Haanpää, Elsa
Oulu
Lyyli ja Terttu Marttinen sekä Elsa Haanpää vuonna 1955. Elsa Haanpää on kirjailija Pentti Haanpään tytär ja Terttu Marttinen on Elsan serkku.
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
Lyyli ja Terttu Marttinen, Elsa Haanpää sekä Venla Toppinen
Toppinen, Venla
Piippola
Lyyli ja Terttu Marttinen, Elsa Haanpää sekä Venla Toppinen 1950-luvulla Piippolassa.
Koskenniemi, V. A.
Kirjastot.fi
Lyyti, Aune ja Bella Alkuyhtiön pihassa 1915
rakennukset
asunto-osakeyhtiöt
pihat
Alku-yhtiö
asukkaat
Koulukatu
Kasarmikatu
Pohjoinen Niittykatu
1915
Työväen asunto-osakeyhtiö Alku perustettiin vuonna 1892 Kasarmikadun varrelle, Pohjoisen Niittykadun ja Koulukadun välissä olevalle tontille. Arkkitehti Henrik Helin suunnitteli tontille neljä puista asuintaloa, joihin tuli yhteensä kaksikymmentä asuntoa. Kuvassa taustalla näkyvä tiilinen ulkorakennus rakennettiin tontin itäreunaan. Siinä sijaitsivat pakari, pesutupa ja käymälät. Kevättulvat ja tulipalot koettelivat tämän kaupungin ensimmäisen asunto-osakeyhtiön asukkaita, niin että vuosisadan vaihteessa jäljellä olivat vain kaksi Koulukadun puoleista asuinrakennusta. Asukkaina olivat tuolloin nuohooja K. Tamminen, kirjansitoja Fr. Göök (Saarenheimo), muurari Forsman, muurari Terho, kirjaltaja Y. Ranta, kolporttööri J. Kämäri, vanginvartijat Nurkka ja Sainio, posteljooni K. Niemi, vahtimestari E. J. Rajalin ja teurastajan leski Skytt. Vuonna 1915 yhtiössä asui myös vanginvartija Hugo Louhivaara, jonka albumista kuva on peräisin. Kuvan Aune lienee posteljooni Kalle Niemen tytär. Alku-yhtiön tontin ja rakennukset osti vuonna 1923 ajuri Heiniö. Heiniön jälkeen omistajana oli Suomalainen Nafta Oy ja vuodesta 1934 alkaen Heinäsen kiviveistämö.
Maa- ja kotitalousnaisten kodinpäivä 1972
Keiteleen maa- ja kotitalousnaisten toimesta pidettiin kodinpäivä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 30.3.1972.
vesihuolto
Maaherran pumppaamorakennus 27.3.1968. Keiteleen vesihuoltotöiden ensimmäinen vaihe. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 5.4.1968.
Maaherranniemen pumppaamon rakentaminen 1967
Koutajärven Maaherranniemen pumppaamon perustuksen laudoitustyöt ovat valmiina. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 10.11.1967.
Teos on taiteilijakirja. Numeroitu kappale (36/60).
Soininen, Jussi
valokuva
miehet
sähkötyöt
Saunaniemen huvilaan asennettiin sähköt ja laitettiin maakaapelit. Työmiehinä asentaja Hannes Rönkä, Vihtori Jauhiainen ja Pentti Jääskeläinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 6.8.1965.
kulkueet
nuorisoseurat
liput
ihmiset
kansallispuvut
juhlat
Kuvia Pukkilassa vuonna 1971 pidetyiltä maakuntajuhlilta. Ensimmäisessä kuvassa edessä kävelee Esa Niironen, hänen takanaan Ritva Takala, Leo Clewer (kantaa lippua) ja Pirkko Clewer.
Maakuntajuhlien juhlakulkue Orimattilassa vuonna 1959
1950-luku
Pitäjäsanomat
Joensuu
maakuntaliitot
Pohjois-Karjalan Maakuntaliitto
käsiohjelmat
Pohjois-Karjalan Maakuntaliiton juhlassa oli esiintyjälistalla seuraavia nimiä: Pekka Korhonen (tervehdyssanat), Veda Airio (kantele), Viljo Tuomela (juhlaruno), J.M.Y:n Mieskuoro, Antti Kukkonen (esitelmä), Joensuun Naisvoimistelijat (keilavoimistelua), Joensuun Työväen näyttämö ja Reino Valkama (Nummisuutarit).
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 9: HISTORIA
Maalaisliiton naiskansanedustajia kesäkursseilla Runnilla 1954. Mukana olivat myös Kaarina ja Johannes Virolainen
Iisalmi -- Runni
kesä
kurssit
kansanedustajat
Virolainen, Johannes
Virolainen, Kaarina
Maalaisliitto
(Aineiston luovuttaja: Anja Taivalkoski-Kauppinen)
Iisalmen kaupunginkirjasto
Leino, Vihtori Tobias
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2003
Helminen, Aarre
Kuivakuru
Puhakka, Augusti
savotat
kämpät
Ensimmäiset savottakämpät olivat matalia ja kolme ensimmäistä hirsikertaa oli kaivettu maan sisälle. Kämpissä oli maalattia, joka oli lämpötaloudellisesti parempi ratkaisu kuin puulattiat. Seinät oli tiivistetty sammaleella. Joskus miehet repivät niitä irti, jotta ilmanvaihto saataisiin paremmaksi. Talvella ilmanvaihtoa oli liiankin kanssa, sillä aamulla miehet heräsivät pää kuurassa. Tästä asiasta myös valitettiin, kun kämppätarkastaja Augusti Puhakka saapui tarkastuskäynnille. Myöhemmin kämpät rakennetiin suuremmiksi, 8 x 8 kokoisiksi. Niihin sopi kolmekymmentä miestä ala- ja yläritsille. Kämpät lämpisivät aluksi piiseillä, mutta myöhemmin ne korvattiin kaminoilla. Maalattioistakin luovuttiin miesten vaatimuksesta.
Törngvist, Dagmar
Kreivi, Erkki
Teos on taiteilijakirja. "Piirustuksellinen maailmanympärimatka, kirjan piirustukset kuvaavat rantakivikkoa ja vapaita viivaimprovisaatioita"(Tero Kontinen). Käsinsidottu kirja, kansikuva etelänapa-alueen kartta, takakansi pohjoisnapa. Tussi- ja guassipiirustuksia. Uniikkikappale, tekijän signeeraama.
Kontinen, Tero
Ivalo
Kahma
koulu
rakentaminen
hevonen
Ivalossa rakennettiin koulua. Koululla oli hevosmies Karigasniemeltä, joka hoiti hevostaan huonosti, eikä koskaan pessyt sitä. Hevonen oli vaalea ja likaisena rumannäköinen. Niinpä pojat maalasivat hevosen eräänä yönä. Toisessa tarinassa Kahma yritti pitää savottaa, mutta ei kyennyt siihen. Savotta alkoi mennä konkurssiin eikä metsureiden palkkoja pystytty maksamaan.
Portti, Kristian Lennart
Mansikka-Aho, Vilho
Maamieskoulun koe- ja havaintotila Vehmaan Vikaisissa
Varsinais-Suomi
Vehmaa
maatalousoppilaitokset
maatalousjärjestöt
Keiteleen maamiesseuran järjestöpäivä. Edessä oikealla maanviljelijä P. Saastamoinen, toiminnanjohtaja A. Ollikainen ja konsultti E. Kurki.
Keski-Suomi-lehdessä 13.3.1875 nimimerkillä Wilja Minna Canthin laatima lehtikirjoitus otsikolla "Maamme suurin vihollinen". Aiheena juoppous, etenkin markkinoiden yhteydessä (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto). Linkki Kansalliskirjaston digitoituun aineistoon: http://digi.kansalliskirjasto.fi/sanomalehti/binding/423133
Minna Canth
Maamme vanhin tuottajayhdistys 75 v. - Huittisten tuottajilla juhlavuosi
Huittisten Maataloustuottajain yhdistys
MTK Huittinen
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1992
Kirra, Seppo
moottorit
Työkoneiden voimanlähteinä käytettyjä maamoottoreita.
Nakkilan kunnankirjasto
Maan muokkausta ja peltotyön apuvälineitä ennen vanhaan
maanviljely
kyntö
ojat
hevoset
kyntöaurat
Ensimmäisessä kuvassa Viljo Oksa kaivaa perinteisesti ojaa peltoon lapiolla. Toisessa kuvassa hän käyttää kyntöauraa hevosvetoisessa yhdistelmässä. Kolmannessa kuvassa hevoset vetää rekikuormaa pellolla ja poika ohjastaa kuorman päältä.
Maanhankintalain vahvistamisesta 60 vuotta
siirtoväki
maanhankinta
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2005
Äikiä, Reino
maanviljelijät
maanmuokkaus
Maanviljelijä muokkaamassa peltoaan hevosten vetämällä maanmuokkaustyökalulla
Nautsi
Nautsijärvi
Jänkkävaara
Rönkkö, Tuomas
kuorma-autoliikenne
kuorma-autot
kuorma-autonkuljettajat
Rönkön kivi
Palokankaan veljeksillä Arvolla, Samulilla ja Tuomaksella oli kaikilla kuorma-autot, joita käytettiin 1930-luvun alkupuolella vain kesäisin. Talveksi autot laitettiin pukin päälle ja lähdettiin savottatöihin. Kuorma-autolla tehtiin myös hupiretkiä Inariin, Jänkkävaaraan ja tunturiin. Auton lavalla istuttiin kuin kyyhkyset orrella, eikä virkavalta puuttunut matkustamiseen. Tavarankuljetusreissuja tehtiin myös Petsamoon. Eräänä myöhäissyksynä Sammun auto levisi Nautsijärven jängän laidalle. Kyydissä olleet tavarat kuskattiin hevosilla Petsamoon ja kyytimies jäi korjaamaan autoa. Käsistään kätevä mies sai auton kuntoon ja pääsi takaisin kotiin.
Palokangas, Samuli Fabian (Sammu)
Luostarinen, Usko
Maantien parantamista kirkonkylässä 1970
liikenne
Maantien parantamista kirkonkylässä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 10.9.1970.
Petsamo
tienrakennus
kalastus
Petsamon tien rakentaminen kesti 40 vuotta. Tietä rakennettiin lapioilla ja hakuilla, apuna olivat hevoset ja kärryt.
Nikula, Onni Armas
Rensujeff, Kaija
Mikola, Esko
Muistokirjoitus Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2000
Maanviljelijä Heikki Jauhiainen ja vaimo Liina o.s. Saastamoinen
Maanviljelijä Heikki Jauhiainen ja vaimo Liina o.s. Saastamoinen Keitele Riskaa. Kuva H. & W Grönroos Kuopio.
Maanviljelijä Hiskias Laukkanen, Huttuaho 22.1.1869-5.5.1916. Kuva valokuvaus atelieri Kuopio.
Nieminen, Antti
Keuruun kaupunginkirjasto
Määräykset joita on noudatettava sähköjohtoja asetettaessa Kajaanin kaupungissa
määräykset
ohjeet
sähkölinjat
sähköverkot
Määräyksiä ja ohjeita koskien Kajaanin kaupungin sähköverkkoa ja sen asentamista vuodelta 1911.
Kajaani : Kajaanin Sanomalehti ja Kirjapaino Oy
Maarian lähikirjasto 1990-luvulla, Turun kaupunginkirjasto
Turku
1990-luku
sivukirjastot
kirjastorakennukset
Turun kaupunginkirjasto
Maarian lähikirjasto, Turun kaupunginkirjasto
Maarian pitäjän paikannimistö : 1. osa: mantereen puoleinen osa
paikannimet
nimistöntutkimus
Maaria
Lisiä Maarian pitäjänkertomukseen 2. Painettu Uuden Auran osakeyhtiön kirjapainossa.
Montin-Tallgren, Jenny Maria
Tallgren, A.M.