matkailu
nähtävyydet
Hämeenlinna
Aulanko
matkaoppaat
1930-luku
Suomen matkailijayhdistyksen Hämeenlinnan haaraosasto Yleisen autoliiton Hämeenlinnan seudun osaston avustamana julkaisi vuonna 1934 matkaoppaan Hämeenlinnasta ympäristöineen. Opas esittelee runsaiden kuvien kera kaupungin ja ympäröivän maaseudun nähtävyyksiä. Erityisesti Aulanko oli 1930-luvulla suosittu matkailukohde, ja se saa tässäkin oppaassa paljon huomiota. Tärkeimpinä nähtävyyksinä luetellaan Hämeen linnan lisäksi kaupungin kirkko, Hämeenlinnan museo, kirjastotalo ja Wetterhoffin kotiteollisuusoppilaitos sekä puistoista Toripuisto, Tähtipuisto ja Kaupunginpuisto.
Suomen matkailijayhdistyksen Hämeenlinnan haaraosasto Yleisen autoliiton Hämeenlinnan seudun osaston avustamana
historia
yritykset
Suomen matkailijayhdistyksen Hämeenlinnan osaston toimittama matkaopas 1930-luvun lopulta esittelee kaupungin historiaa ja nähtävyyksiä runsaan kuvituksen kera. Arkkitehtuuri ja merkittävät rakennukset ovat erityisesti esillä. Aulanko oli 1930-luvulla merkittävä matkailukohde, joten se saa paljon huomiota myös matkaoppaassa. "Missä muualla voi matkustaja yhdellä kertaa nähdä niin vaihtelevaa ja runsasta luonnonkauneutta kuin Aulangolla?" kysyy kirjoittaja. Aulangon suosiota lisäsi vielä entisestään vuonna 1938 valmistunut uusi suurhotelli, jota oppaassa kehutaan Suomen komeimmaksi hotellirakennukseksi. Matkaopas käväisee myös Hattulan Pyhän ristin kirkolla ja Parolan leijonan luona sekä luettelee alueen muinaislinnat. Matkailijaa varten on suunniteltu valmiita retkeilyreittejä jalan, polkupyörällä tai autolla kuljettaviksi. Kaupunginhotelli, Lotta-kahvila, Skogsterin tavaratalo ja muutamat muutkin paikalliset yritykset ovat saaneet vielä mainostilaa oppaan lopusta. Matkaoppaaseen sisältyy myös pieni kartta Hämeenlinnan kaupungista ympäristöineen.
Suomen matkailijayhdistyksen Hämeenlinnan osasto
Julkaistu kirjana: Hämeenlinna : Suomen matkailijayhdistyksen Hämeenlinnan osasto, 1939.
Suomen Naisyhdistyksen kokouskutsu 20.2.1890
Suomen Naisyhdistys
kutsukortti
Kokouskutsu Suomen Naisyhdistyksen vuosikokoukseen 20.2.1890. Kutsu on kirjoitettu sekä suomeksi että ruotsiksi. Kutsussa on Suomen Naisyhdistyksen leima.
Saksalaisten sotilaiden hautamuistomerkki
puistot
Tähtipuisto
Sibeliuksenpuisto
hautamuistomerkit
muistomerkit
saksalaiset
Suomen sisällissota
Sisällissodan taisteluissa kuoli Hämeenlinnan alueella 62 saksalaista. Heidät haudattiin 2.5.1918 Tähtipuistoon eli nykyiseen Sibeliuksenpuistoon. Kuvanveistäjät Urho Heinänen ja Wila Martin suunnittelivat Hämeenlinnan suojeluskunnan aloitteesta hautamuistomerkin, joka pystytettiin puistoon saksalaisten sotilaiden haudalle 26.4.1921. Muistomerkissä on saksaksi ja suomeksi teksti: "Suomen vapauden puolesta 1918 kaatuneille saksalaisille sotureille kiitollinen Hämeenlinna." Vuonna 1962 hauta ja hautamuistomerkki siirrettiin vanhalle hautausmaalle, kun puistoon pystytettiin Jean Sibeliuksen patsas. Vaikka kaikki viralliset tahot puolsivat haudan siirtoa, se herätti kuitenkin paljon keskustelua ja paheksuntaakin.
Suomen valokuva - Kaarlo Lindberg
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
torit
rakennukset
liikerakennukset
pankit
Hämeenlinnan suomalainen säästöpankki
Raatihuone
Raatihuoneenkatu
vossikat
ajurit
1920-luku
Raatihuoneenkadun varrella torin laidalla 1920-luvulla sijainneista rakennuksista on jäljellä nykyään vain Raatihuone. Vainikaisen talo ja Kämärin talo purettiin 1960-luvulla Keskustalon tieltä. Raatihuoneen länsipuolella näkyvän, kauppias Bogdanoffin talona tunnetun talon paikalle valmistui vuonna 1929 Hämeenlinnan suomalaisen säästöpankin uudisrakennus. Suomalainen säästöpankki oli aloittanut toimintansa jo vuonna 1910 ja siirtynyt Raatihuoneen viereen vuonna 1914. Myöhemmin pankki osti talon ja tontin Bogdanoffin perikunnalta. Vanhan puurakennuksen päädyssä toimi 1920-luvulla Hanna Hakalan kangaskauppa ja kutomaliike. Pankin toisella puolella piti jalkineliikettään Jalmari Mäkinen.
kustantajat
kirjapainot
Karisto
Arvi A. Karisto (1879–1958) perusti yhdessä August Bomanin kanssa kustannusliikkeen Hämeenlinnaan vuonna 1900. Bomanin myytyä osuutensa Karistolle yhtiö jatkoi vuodesta 1907 alkaen toimintaansa toiminimellä Arvi A. Kariston kustannusliike. Samana vuonna Karisto rakennutti myös ensimmäisen oman toimitalonsa Raatihuoneenkadun varrelle, tontille nro 59. Kustannusliikkeen toiminta laajeni vuosi vuodelta ja vuosina 1927–1928 yhtiö rakennutti uuden ja entistä suuremman toimitalon Raatihuoneenkadun ja Rantakadun (nykyisen Arvi Kariston kadun) kulmaan. Tässä rakennuksessa Kariston kustannusliike toimi vuoteen 1980 saakka. Nykyään rakennus toimii Hämeenlinnan oikeustalona.
sillat
Pitkäsilta
portit
juhlat
kotiseutujuhlat
hämäläiset
Hämeen heimoliitto
Hämeen heimoliitto järjesti 16.-17. kesäkuuta 1934 Hämeen heimojuhlat Hämeenlinnassa. Koristeellinen portti toivotti juhlaväen tervetulleeksi Pitkänsillan Keinusaaren puoleisessa päässä. Myös Heimojuhlien ohjelmalehtinen vuodelta 1934 on digitoituna Lydiassa.
koulut
koulurakennukset
tyttökoulut
Hämeenlinnan tyttökoulu
Hämeenlinnan tyttölyseo
Kaurialan lukio
Kauriala
Hämeenlinnaan perustettiin yksityinen kuusiluokkainen keskikoulu tyttöjä varten vuonna 1924. Kaupunki lahjoitti Hämeenlinnan suomalaisen tyttökoulun osakeyhtiölle tontin Kaurialan kaupunginosasta, vanhan hautausmaan laidalta. Uusi koulutalo valmistui tälle tontille Erottajakadun varrelle vuonna 1928. Rakennuksen suunnitteli arkkitehti Toivo Salervo, joka oli aikansa arvostetuimpia koulurakennusten suunnittelijoita Suomessa. Tyyliltään tyttökoulu edustaa 1920-luvun klassismia, ja se oli aikanaan Kaurialan kaupunginosan ensimmäinen suuri kivirakennus. Erottajakadun varrella oli ennestään muutamia puutaloja, mm. aivan koulun vieressä oleva ns. Myllymäen talo, joka tuli vuonna 1936 koulun omistukseen ja toimi mm. vahtimestarin asuntona.
portaat
Aulangonvuoren näkötorni ja graniittiset kiviportaat vuoren huipulta alas Karhuluolalle valmistuivat vuonna 1907. Askelmia jyrkkään rinteeseen rakennetussa portaikossa on yhteensä 322, joten pieni levähdystasanne kivisine penkkeineen ja pöytineen oli myös tarpeen.
kartanot
Kavaljeerirakennus
Karlbergin kartano
Karlberg
Hugo Standertskjöldin aikana Karlbergin kartanon päärakennus uudistettiin barokkityyliin. Kesävieraita varten arkkitehti Waldemar Aspelin suunnitteli samaa tyyliä edustavan erillisen Ritarimajan eli Kavaljeerirakennuksen, joka valmistui vuonna 1890. Rakennuksessa oli kahdeksan huonetta, joihin oli kulku keskellä rakennusta sijaitsevasta hallista. Sisäänkäyntiä vartioivat haarniskapukuiset ritarit. Kavaljeerirakennuksen takana näkyy osa vuosina 1928-1937 Aulangolla olleesta ravintola- ja hotellirakennuksesta.
Suomalainen kirjakauppa Oy., Hämeenlinna.
Ritarimaja, josta on käytetty myös nimityksiä Kavaljeerirakennus, Kavaljeerisiipi ja huvila, rakennettiin eversti Hugo Standertskjöldin aikana, vuonna 1890. Rakennuksen kahdeksaan vierashuoneeseen majoitettiin Karlbergin kartanon vieraita. Kavaljeerirakennuksen suunnitteli arkkitehti Waldemar Aspelin, joka oli suunnitellut myös Karlbergin kartanon päärakennuksen muutos- ja laajennustyöt. Kavaljeerirakennuksella on ollut monenlaista käyttöä everstin aikojen jälkeen. Nykyään siinä on Aulangon hotellin juhlatiloja.
Villa Kultaranta : Linna ja sen asukkaat 1910- ja 1920-luvulla
Varsinais-Suomi
Naantali
Kultaranta
linnat
Pro-gradu- tutkielma. Turun yliopisto, Historian laitos. 1995.
Suominen, Aava-Leena
Aava-Leena Suominen
Varissuon lähikirjasto, Turun kaupunginkirjasto
Turku
sivukirjastot
Varissuon kirjasto sijaitsee Varissuon lähiössä, liikekeskuksen ja Varissuon terveysaseman välissä, kaksikerroksisen rakennuksen toisessa kerroksessa. Varissuon kirjasto on avattu 1987 ja uudistettu 2010.
Suominen, Saska
Turun kaupunginkirjasto
rakennuspiirustus
arkkitehtuuri
1920-luvun klassismi
kansakoulu
alakoulu
Alvettulan koulu
Alvettulan kansakoulu
Hauho
Alvettula
Hauhon ensimmäinen kansakoulu perustettiin Alvettulan kylään vuonna 1871. Koulu toimi maanviljelijä Heikki Tapolalta vuokratuissa tiloissa, kunnes vuonna 1875 kansakoulu siirrettiin Hauhon kirkonkylään. Alvettulaan perustettiin kuitenkin uudestaan kansakoulu vuonna 1880. Koulu toimi jälleen aluksi Tapolan tiloissa, myöhemmin myös Hyömäen kartanossa. Vuonna 1885 kuntakokous päätti rakennuttaa Alvettulan kylään oman koulutalon. Rakennusmestari Matti Estlin teki koulun piirustukset ja urakoi rakennuksen valmiiksi asti. Koulutyö uudessa koulussa alkoi lokakuussa 1887. Alvettulan koulua on sen yli satavuotisen historian aikana moneen otteeseen korjattu ja laajennettu. Suurin laajennus tehtiin vuonna 1926, jolloin talo korotettiin kaksikerroksiseksi, rakennettiin käsityösali, keittola ja asunto alakouluopettajalle. Koulun laajennuspiirustukset laati rakennusmestari Toivo E. Survonen ja rakennustyö annettiin urakaksi rakennusmestari Juho Tuomiselle. Keittola siirrettiin myöhemmin ulkorakennukseen, jotta koulutaloon saatiin asunto kolmannelle opettajalle. Alvettulan kansakoulusta tuli peruskoulu-uudistuksessa peruskoulun ala-aste vuonna 1976. Nykyinen Alvettulan koulu toimii edelleen samassa rakennuksessa.
Survonen, Toivo E.
suojeluskunnat
Hauhon suojeluskunta
keskikoulu
Hauhon kunnallinen keskikoulu
Suojamäki
Suojala
Hauhon suojeluskunta perustettiin vuonna 1918. Vuonna 1926 suojeluskunnan kokous päätti oman talon rakentamisesta kirkonkylään. Tontti saatiin lahjoituksena kunnallisneuvos Janssonilta ja lisämaata ostettiin mm. urheilukenttää varten. Rakennusmestariksi tuli Anton Färm, joka oli rakentanut mm. kirkonkylän ns. Alakoulun. Rakentamisrahat ja -tarvikkeet olivat tiukassa, jopa työssä jääneet lastutkin huutokaupattiin. Suuri osa rakennusrahasta hankittiin arpajaisilla. Talon kustannusarvio oli n. 500 000 mk. Puinen suojeluskuntatalo valmistui 1928. Sen nimeksi tuli Suojamäki. Talossa oli kaikkiaan 18 huonetta, mm. suuri juhlasali, jonka permannolle mahtui 200 henkeä. Salin takaosassa oli parvi istuinriveineen. Näyttämö oli tilava (8,5 x 7 m), samoin ravintola- ja ruokailutilat. Keittiö- ja huonetiloja oli riittävästi esikunnalle, kokouksia varten jne. Seuraavana vuonna vietettiin vielä urheilukentän vihkiäisiä. Vihkiäiskisan tähtivieras "Pälkäneen hirveksi" kutsuttu Väinö Sipilä kehui kenttää hyväksi, mutta hieman kuoppaiseksi. Suojeluskuntien lopettamisen myötä vuonna 1944 suojeluskunnan omaisuus siirtyi valtiolle. Vuodesta 1946 Suojamäen rakennuksessa toimi Hauhon kunnallinen keskikoulu. Kunta osti talon vuonna 1949. Nykyään Suojamäessä on mm. Vanajaveden opiston tiloja.
Elias Sutelan elämäkerta eli onnettomuuksien ajama
henkilöhistoriat
elämäkerrat
maanviljelijät
Pohjois-Pohjanmaa
Tyrnävä
Oulujoki
Sanginsuu
1800-luku
Maanviljelijä Elias Sutela kuvaa muistelmassaan elämänsä sattumuksia eri puolilla Pohjois-Pohjanmaata. Köyhyys, sairaudet ja huono onni seurasivat häntä paikkakunnalta toiselle. Kolme vaimoa ja seitsemän lasta kuoli ja vaivalla kerätty omaisuuskin joutui varkaiden käsiin. Kirjoittaessaan elämäntarinansa Elias Sutela on tallentanut jälkipolville jotain sellaista, mikä virallisista historiankirjoituksista puuttuu: tavallisen ihmisen ajatuksia ja toiveita ja elämän ankaruuden köyhässä pohjolassa.
Sutela, Elias
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
Satakunta
paikallishistoriat
keskiaika
Suvanto, Seppo
Satakunnan maakuntaliitto r.y.
Nousiainen
1980-luku
maatilat
purkaminen (osiin)
kylät
Moision kivinavetta juuri ennen purkutöiden aloitusta ja hetki sen jälkeen. Purkukuvassa taustalla Henrikin koulu.
Suvitie, Risto
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
Hämeenlinna - Yhteiskoulu ja Wenäläinen kirkko
kirkot
kirkkorakennukset
ortodoksinen kirkko
Hämeenlinnan suomalainen yhteiskoulu
Turuntie
1910-luku
Kuivaltasillalta keskustaan päin katsottaessa suoraan edessä kohosi 1900-luvun alussa ortodoksinen sotilaskirkko. Turuntien vasemmalla puolella näkyy Hämeenlinnan suomalaisen yhteiskoulun jugendrakennus vuodelta 1906 ja oikealla puolella kaksi nikkarityylistä puurakennusta. Lähempänä siltaa oleva rakennus on peräisin vuodelta 1883, ja sen jatkona on arkkitehtitoimisto Helin & Nyströmin suunnittelema vuonna 1898 rakennettu talo. Vanhemmassa rakennuksessa toimivat 1910-luvulla mm. E. Stierin jälkeläisten valokuvaamo, Kustaa Vallisen ruumisarkkuliike ja A. Kinnarin kotileipomo.
Svanström, Ernst G.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Suomalainen kirjakauppa O. Y.
Ryöstetystä poropaimenesta uittomieheksi
Tsarmijärvi
Talasjärvi
Tullujärvi
Nellim
Mustola
Reisivuono
Akujärvi
Lounajärvi
Luttojoki
Nuorttijärvi
Solojärvi
Kuola
Tuuloma
Nivankylä
Petsamo
Ristikenttä
Muurmanski
Anteri
Korvanen
Mutenia
Vuotso
Nuorttijoki
Laanilan Majatalo
Hietajärvi
Paatsjoki
Könkäänjärvi
Kattajärvi
Rajajooseppi
Piilola
Akujärvi, Aleksi
Hänninen, Eemeli
Lukkari
Maununen, Matti (Maunusmatti)
Ponku
Suvirinne
Morottaja, Juhani
Sormunen, Uuno
Sarre, Uula
Hietajärvellä poropaimenenena ollut Pekka Svendsen joutui aseistettujen porovarkaiden yllättämäksi ja hänet vietiin pulkkaansidottuna Juhani Morottajalta ryöstettyjen porojen kanssa Venäjälle. Henki luvattiin säilyttää, jos hän ei karkaisi. Venäjällä Pekka myytiin savottatyömaalle rengiksi hakkurintyöhön. Työstä maksettiin palkkaa ja työmaa-aikana tuli käytyä hiihtämällä Murmanskissa asti. Tarkoituksena oli päästä legioonalaisia kuljettavalla laivalla kotiin, mutta se oli kerennyt jo lähteä satamasta. Kotiin piti kuitenkin päästä ja hän hiihteli omatekoisilla suksilla pääsiäisen aikaan Ponkun pojan kanssa Vuotsoon ja sieltä edelleen Ivaloon. Isän mukana tuli käytyä pari vuotta Reisivuonossa töissä, mutta sieltä palattiin Kessijärvelle, kun isän siskon perheen talo oli jäänyt tyhjäksi perheen jäsenten kuoltua espanjantautiin. Ivalossa Svendsen toimi kapteeni Suvirinteen renkinä ja pestautui lopulta uittomieheksi Paatsjoen savottatyömaalle.
Svendsen, Pekka
Luostarinen, Usko
Enneuni ja talvisodan pommitukset Vätsärin palkisessa
Kyynelvuono
Sammakkoniemi
Kessijärvi
Vätsäri
Järvenpään majatalo
Hulkko, Eetu
Kaarret, Akseli
Jokela
Sergei
Käsipuoli-Huotari
Laulujokela
Kaarret, Eemeli
Kaarret, Hilma
Soini, Lauri
talvisota
Porovarkaus ja siepatuksi tuleminen eivät tulleet varoittamatta, sillä kertoja näki ennenunen taphtumista muutamia päiviä ennen kuin se tapahtui. Pekka on tavannut sieppaajansa jälkikäteen ja antanut yhdelle korvatilkan kuittaukseksi vapaudenriistosta. Talvisodan aikana kertoja joutui Vätsärin palkisessa poropaimenena ollessaan pommikoneiden ahdistelemaksi ja joutui kaverinsa Eemeli Kaarretin kanssa piiloutumaan ampumiselta suojaan puiden alle. Pommituksessa tuhoutui Laulujokelan kämppä ja Akseli Kaarretin omistama Järvenpään majatalo.
Norja
Suolisjärvi
Nautsi
Nangujärvi
Kirkkoniemi
Pitkäsalmi
Arhipoff, Heikki
Mannermaa, Mikko
Bono, Laura (Moppe-rouva)
sota-aika
jatkosota
Haastateltava muistelee sota-ajan tapahtumia Petsamon seuduilla, saksalaisia ja venäläisiä, sekä evakkoonlähtöä Norjan puolelle.
Sulkusjärvi
Kontosjärvi
Kessivuono
Nellimöjärvi
Keskimöjärvi
Tsurnuvuono
Hiiriniemi
Kessijoki
Luusua
Saijets, Matti
Paadar, Pekka
Saijets, Juhani
Paadar, Antti
uitto
savotat
Pekka Svendsen muistelee lapsuuttaan Talasjärvellä ja Nellimin uittohommia ja savottatyömaita.
Kaitakoski
Rajakoski
Jäniskoski
Salmijärvi
Grönlund, Ilmari
Jauru, Mitri
Virtaniemen ja Paatsjoen varret olivat tulleet tutuksi Pekka Svendsenille uitto- ja voimalaitostyömaiden kautta. Sota-aika kului porohommissa. Svendsen osallistui myös Petsamoon menevän tien rakentamiseen.
Svenska Dagbladet
Minna Canth
Arvostelu Greta von Frenckell-Thesleffin kirjasta "Minna Canth och Det unga Finland". Arvostelu on päivätty Sv. D: 18-1-43. Arvostelun otsikko on: "Minna Canth, en finsk banbrytare"
Fredrik Böök
Akkajoki
Akkajärvi
kolttasaamelaiset
kalastus
luontaiselinkeinot
Haastateltavan lapsuudessa Akkajärvellä elettiin luontaistaloudessa, elinkeinoina olivat kalastus, poronhoito ja metsästys. Ympärillä olevissa vesistöissä oli runsaasti isokokoista kalaa. Kalastusta harjoitettiin kestävän kehityksen periaatteen mukaan.
Sverloff, Matti
Pautamo, Jarmo
Kolttasaamelaisten sukujen hallintoalueet ja kalastus Petsamossa
Suonikylä
Ala-Akkajärvi
Moosesjärvi
Huutojärvi
Kuolajoki
Talvikylä
Njannamjärvi
Nickul, Karl
Mosku
Sverloff
Kiprianoff
Feodoroff
Gauriloff
Mosnikoff
Semenoff
Fofanoff
Sverloff, Jaakko
kalastusoikeus
kalastuspaikat
kyläkokoukset
kolttien luottamusmies
Petsamossa kolttasaamelaisten sukujen hallintoalueet jakaantuivat seitsemän suvun: Feodoroffin, Fofanoffin, Gauriloffin, Kiprianoffin, Mosnikoffin, Semenoffin ja Sverloffin sukujen kesken. Jokaisella suvulla oli omat määritellyt asuin-, kalastus-, metsästys- ja poronhoitoalueet, joiden käytöstä päätti suvun vanhin mies. Toisten vesialueille sai mennä vain suvun vanhimman suostumuksella. Sukualueitten sisällä oli talvikylä, johon kokoonnuttiin asumaan talviaikaan. Kutuaikana kalaa sai helposti rannasta nuottaamalla. Pyyntiä säännösteltiin kalakannan turvaamiseksi. Suuret hauet söivät paljon pikkukaloja, joten ne pyydettiin ja kuivattiin kapakalaksi. Pitkääsiimaa käytettiin pyyntivälineenä silloin, kun haluttiin saada saaliiksi isoa kalaa esimerkiksi Akkajärvestä.
Kangasniemi
paikallishistoria
paikalliskokoelmat
kotiseutukuvaukset
kotiseututuntemus
Kokoomateos Synsiön alueen historiasta, ihmisistä ja elämästä.
Synsiön seudun Kyläseura ry
Kangasniemen kirjasto
Mitä on ajateltava suomalaisesta puolueesta tätä nykyä?
Tapio-lehdessä 1886 ilmestynyt, oletettavasti Minna Canthin laatima nimetön lehtikirjoitus allekirjoituksella "Syrjäinen". Elämäkerroissa kirjoitus on esitetty Minna Canthin laatimaksi, samoin teoksessa Päivälehden historia (Rytkönen, s. 182). Keskustelu jatkui esimerkiksi Uudessa Suomettaressa 1.7.1886.
Syrjäinen
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Tapio-lehdessä 1886 ilmestynyt, oletettavasti Minna Canthin laatima nimetön lehtikirjoitus otsikolla: "Kuopiosta. Hiukan vastinetta Uudelle Suomettarelle", allekirjoituksena: "Syrjäinen nainen eikä herra". Kyseessä on vastaus Uudessa Suomettaressa 1.7.1886 julkaistuun polemiikkiin.
Syrjäinen nainen eikä herra
Syrjälä, Matti
Keuruun kaupunginkirjasto
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Kuvia ja tekstiä unkariksi ja ranskaksi.
Szirányi, Istvàn
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
luettelot
hinnastot
tuoteluettelot
puunjalostusteollisuus
teollisuusyritykset
Hämeenlinnna
1940-luku
Pienimuotoisesta sahaustoiminnasta vuonna 1907 aloittaneen tuuloslaisen Mikko Kaloisen (1885–1949) liiketoiminta kattoi lopulta kolme sahaa ja puutavaratehtaan. Kaloisen puutavaravarasto, höyläämö ja laatikkotehdas toimi Hämeenlinnassa. Liikkeen painetussa vähittäismyyntihinnastossa esitellään kaupan oleva puutavara. Vaikka kyseessä on hinnasto, hintatietoja ei kuitenkaan ole luettelossa valmiiksi painettuina.
T:mi Mikko Kaloinen
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : (Suomalainen kirjapaino osakeyhtiö), 1943.
Teos on taiteilijakirja. Teos on haitarikirja pahvikotelossa ja sisältää kiinalaisella mustemaalausteknikalla tehtyjä maalauksia ja Misizu Kanekon (1903-1930) lyriikkaa - japaniksi ja ranskaksi - riisipaperisilla sivuilla. Haitarikirjan mitat 15 x 17 cm, pituus avattuna 177 cm. Kotelon mitat 16 x 18 x 2 cm. Numeroitu editio (15).
Tachikawa, Motoko
Teos on taiteilijakirja. 138 numeroimatonta sivua.
Tähjä, Katja
Valkama, Meri
Allen-Olivar, Andy
Teos on taiteilijakirja. Haitarikirja, jonka kansina on lastenkenkien huopapohjalliset ja sivujen muoto on pohjallisten muoto. Kansiin kiinnitetty pienet tupsut. Toisen puolen sivuilla on vesivärein maalattuja iltaisia metsämaisemia, toiset puolet ovat siniseksi värjättyä käsintehtyä paperia. "Teoksessa on kyse pienen pupun koti-ikävästä, ja siitä myös kansien muoto" (Eija Täkäpää). - Uniikkikappale. Tekijän signeeraama.
Tähkäpää, Eija
Teos on taiteilijakirja. Pikkuruisista itse tehdyistä kirjoista koottu jonomainen teos, jossa kirjojen nimet muodostavat taiteilijan elämäntarinan. Kirjojen nimet reunustettu kultavärillä. Kirjat on liimattu yhteen kuudeksi viiden kappaleen paketiksi, jotka on niitä ympäröivällä narulla sidottu yhteen kokonaisuudeksi. Uniikkikappale, taiteilijan signeeraama.
Radio Länsituuli
paikallisradio
Huittinen
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1988
Tahvanainen, Birgitta
Juho Niskanen : eloonjäänyt Titanicin uhri
Taipale, Erja
Apulaisena vanhassa sairaalassa 45- vuotta sitten
Taipale, Kerttu
Taipale, Taisto
Teos on taiteilijakirja. Teoksen pohjana on antikvariaatista ostettu vanha kirja, johon on yhdistetty valokuva syanotypiamenetelmällä. Kuva miesten sinisestä kauluspaidasta on valotettu ohuelle japaninpaperille ja se on taiteltu ja kiinnitetty nuppineuloilla kirjan aukeamalle. Teos kiinnitetty vanerilevylle, jossa koukku seinälle ripustusta varten. Uniikkikappale, tekijän signeeraama.
Takala, Michele
Teos on taiteilijakirja. Valokuvateos, joka liittyy Pilvi Takalan performanssiin, jossa taiteilija liikkui saksalaisissa kauppakeskuksissa viikon ajan mukanaan läpinäkyvä kassi täynnä seteleitä. Teoksessa mustat kannet. Mustilla sivuilla valkoinen teksti. Painos 1000 kappaletta.
Takala, Pilvi
Talaskivi, Anni
Varsinais-Suomea pitkin ja poikki : kirjoitelmia ja kuvauksia
Tallgren, A. M.
Aurajoen suun esihistorialliset muistot : lisiä Maarian ja Kaarinan pitäjien kuvaukseen ja asutushistoriaan
esihistoria
arkeologia
asutushistoria
Aurajoki
Turun kotiseutuyhdistyksen julkaisuja, 4
Tallgren, A.M.
Kansanvalistusseura
Kiinteän asutuksen alku Aurajoen laaksossa
Aurajokilaakso
Turun Historiallisen yhdistyksen julkaisuja III.
pohjapiirustukset
asuinrakennukset
jugend
Tuulos
Syrjäntaka
Häppölä
Lähes koko Syrjäntaan kylä tuhoutui kansalaissodassa Syrjäntaan taistelussa huhtikuussa 1918. Ennen sotaa kylässä oli ollut yli kolmekymmentä taloa maantien varrella. Hämeen läänin maanviljelysseuran rakennusmestari E. A. Talpo suunnitteli maanviljelijä Vihtori Häppölälle uuden jugendtyylisen päärakennuksen, joka valmistui vuonna 1919. Talo on suuri maatilan päärakennus, jonka alakerrassa on ruokasali, vierashuone, eteinen, lastenhuone, makuuhuone, isännän huone, keittiö, tupa ja palvelijan huone sekä suuri veranta ja kuisti. Yläkerrassa on vintti, neljä huonetta, vaatekomeroita ja suuri eteinen. Talossa oli alun perin pärekatto, ja sen lämmittämiseen käytettiin komeita kaakeliuuneja. Kaksi uuneista säilytettiin, kun puulämmityksestä luovuttiin 1960-luvulla.
Talpo, E. A.
05 KUL
joulu
esseet
tarinat
lukemistot
Talvio, Maila (toim.)
WSOY